prop · GX0355 · 2009-12-01 00:00:00 — genomförs befolkningsundersökningar av levnadsför- hållanden, där frågor om deltagande i föreningslivet ingår, med mellanrum. Det är av största vikt, bl.a. för politiken för det civila samhället, att uppgifter av detta slag även fortsättningsvis inhämtas regelbundet. Det bör även undersökas om denna statistik i några avseenden skulle kunna kompletteras, främst med uppgifter om andra former av deltagande än medlemskap för att belysa flera aspekter av befolkningens ideella engagemang. Sammanfattningsvis finns alltså intressant statistik som skulle kunna redovisas, analyseras och redovisas mer samlat. Vidare skulle statistiken om det civila samhället kunna kompletteras och förbättras i flera viktiga avseenden som diskuterats ovan. SCB bör därför få i uppdrag att analysera hur befintlig statistik om det civila samhället skulle kunna redovisas mer samlat och hur den kan förbättras och kompletteras, särskilt med avseende på en tydligare avgränsning av de det civila samhällets organisationer i enlighet eller i linje med ICNPO- systemet. Detta skulle vara värdefullt för att undvika de klassificerings- problem som präglar statistiken och som medför att det civila samhällets organisationer ibland klassificeras som företag och vice versa. Ett närmande till ICNPO-systemet skulle även medföra bättre Prop. 2009/10:55 möjligheter till internationella jämförelser. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) före- slagit att den satsning på forskning om det civila samhället som presenterats i avsnitt 13 även ska omfatta åtgärder för att samla och komplettera statistiken om det civila samhället. Regeringen avser att ge SCB i uppdrag att utveckla en sådan statistik. En första redovisning av statistik om det civila samhället bör om möjligt ske 2011. Statistiken om det civila samhället bör även därefter regelbundet samlas, analyseras och publiceras i en rapport om det civila samhället. Sammanfattning av betänkande Rörelser i tiden (SOU 2007:66) Nya rörelser i det civila samhället Mitt förslag: Målet för folkrörelsepolitiken, att människor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar, bör stå fast. 2001 inrättades Folkrörelsepolitiken som ett eget politikområde. Regeringen ville genom en aktiv folkrörelsepolitik bidra till att ut veckla, fördjupa och bredda demokratin och att stärka den sociala ekonomin i Målet för folkrörelsepolitiken är att människor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och Jag föreslår att detta mål bör ligga fast. Det har en nära koppling till ett av målen för demokratipolitiken, nämligen att med- borgarsammanslutningar i högre grad ska involveras i den politiska I detta kapitel diskuteras också folkrörelsebegreppet. är att det inte en gång för alla går att slå fast vad som är en folkrörelse. Jag vill därför se ett folkrörelsebegrepp som innefattar både de klassiska folkrörelserna och de nya rörelserna. gamla och nya rörelser är fler och större än skillnaderna. Något som tycks skilja dem åt är betydelsen av aktiva medlemmar. Engagerade medlemmar och sympatisörer tycks vara en större ange- lägenhet för de nya rörelserna. De är rörelser på ett mer direkt sätt. Jag gör en internationell utblick där jag konstaterar att den ideella sektorn i är minst lika stor som i andra jämförbara länder. dock mer inriktad på insatser för att främja idéer eller intressen till skillnad mot t.ex. och där den är mer inriktad på att leverera tjänster till utomstående. I är den ideella sektorn för- hållandevis stor inom t.ex. fritid och kultur men förhållandevis liten inom Jag konstaterar också att den ideella sektorn i i hög grad är av intäkterna kommer från statliga och kommunala bidrag medan egenfinansieringen genom medlemsavgifter och försäljning m.m. står för . SCB har visat att det har skett betydande förändringar under de senaste årtiondena när det gäller medlemskap, medlemmarnas aktiviteter och tidsinsatser och intresset för ideellt arbete inom föreningslivet. är medlemmar och allt fler är passiva. Det är en svag återväxt bland Konkurrensen om fritiden har hårdnat. Det gäller inte minst konkurrensen från medieutvecklingen. Det kan också bero på förening- arnas arbetsformer med ökad centralisering och professionalisering. mindre av verksamheten sköts genom frivilliga medlemsinsatser. Flera forskare tillbakavisar att medborgarnas engagemang skulle vara Engagemanget har tagit sig andra former. visar att av befolkningen gör någon form av frivilliga De finner dock en tendens att bland dem som gör insatser har andelen som är medlemmar minskat. Därmed tycks närma sig vad som gäller i de flesta europeiska länder och i där s.k. volontärer är vanligt förekommande. Avslutningsvis i detta kapitel ställer jag frågan om medlemmarnas ställning har försvagats och om organisationerna verkligen behöver sina Många av de ideella organisationerna har gjort sig allt mer oberoende av sina medlemmar, både av deras medlemsavgifter och av För statens del kan det vara en balansgång mellan det gamla och det nya. Jag anser att det är en stor utmaning hur man kan kombinera en aktivitetsinriktad, nätverkande organisering med den strategiska långsiktighet som ändå finns bland de etablerade folk- Den statliga folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning Mina förslag: Den interdepartementala arbetsgruppen för folk- rörelsefrågor och social ekonomi bör få en mer beredande karaktär. Den bör fungera som ett beredningsorgan för den delegation för samråd mellan staten och den ideella sektorn som jag föreslår. För att öka arbetsgruppens tyngd vid beredning av frågor som går över sektorsgränserna delar jag förslag att det bör göras en samlad översyn av processer och arbets- organisation som skapar ökat utrymme för en tvärsektoriell bered- ning. Arbetsgruppen bör ta initiativ till en samlad kommunikations- strategi för att förmedla arbetsgruppens arbete till en bredare krets och för att utveckla en kunskapsbas kring aktuella studier och aktiviteter. Den kan resultera i utveckling av en intern/extern webb- plats som har anknytning till den föreslagna delegationen och den forskningssatsning som jag föreslår. I samband med att folkrörelsepolitiken inrättades som ett eget politik- område 2001 tillsattes en interdepartemental arbetsgrupp. Den skulle samordna den sektorsorienterade politiken som finns inom de olika departementen och den generella, sektorsövergripande politiken som rör alla typer av folkrörelser och föreningar. Den skulle bland annat ansvara för Folkrörelseforum för dialogen mellan regeringen och föreningslivet. Min bedömning är att arbetsgruppen främst har fungerat som en informationskanal mellan departementen. Vid arbetsgruppens möten redovisar företrädare från de olika departementen vilka folkrörelsefrågor som är mest aktuella. Arbetsgruppens har således en informativ och kunskapsgenererande karaktär. Jag föreslår att arbetsgruppen i stället bör få en mer beredande karaktär och att den bör fungera som ett berednings- organ till den delegation för samråd mellan staten och den ideella sektorn som jag föreslår. Jag föreslår också att arbetsgruppen bör ta initiativ till en samlad kommunikationsstrategi för att förmedla arbetsgruppens arbete till en bredare krets och för att utveckla en kunskapsbas kring aktuella studier Det kan exempelvis ske i form av en intern kunskapsbas En sådan kan senare möjligen utvecklas till en offentlig webbplats som har anknytning till den delegation som jag senare föreslår och till det förslag om kunskapsspridning som jag senare föreslår när det gäller hur forskningen om folkrörelser kan utvecklas. Nya former för samverkan och samråd Mitt förslag: Regeringen bör inrätta en delegation för regelbundet återkommande samråd mellan staten och den ideella sektorn där man kan föra en mer övergripande diskussion tvärs över de olika politik- De frågor som delegationen ska behandla bör rimligen ha anknytning till den generella folkrörelsepolitiken. utses av regeringen med ansvarigt statsråd som ordförande och med sekretariat på det departement som ansvarar för den generella Företrädare för föreningslivet bör utgöras av förtroendevalda som förordnas . När folkrörelsepolitiken inrättades 2001 fanns det en grundläggande önskan från regeringen om en ökad dialog med föreningslivet. bakgrunden inrättades Folkrörelseforum . nisationer och myndigheter bjöds in till tre seminarier för att identifiera gemensamma problem och möjligheter. I samband med att utredningen inledde sitt arbete gjordes en webbenkät till de ca 600 personer som på något sätt deltagit i Folkrörelseforums aktiviteter . Nära hälften av de svarande ansåg att dialogen framöver bör ske genom en av staten oberoende arena men med statlig finansiering. Jag anser att dialogen mellan regeringen och föreningslivet bör utvecklas och gå in i ett nytt skede. Plattformen måste bli mer jämbördig. Jag föreslår därför att regeringen inrättar en delegation för regelbundet återkommande samråd mellan staten och den ideella sektorn. mer övergripande diskussion föras tvärs över de olika politikområdena. De frågor som delegationen ska behandla bör rimligen ha anknytning till den generella folkrörelsepolitiken. Den ska ses som ett komplement till de övriga samrådsformer som finns inom de olika departementen. Delegationen bör utses av regeringen med ansvarigt statsråd som ordförande och med sekretariat på det departement som ansvarar för den Företrädare för föreningslivet bör utgöras av förtroendevalda som förordnas . Inrättandet av en delegation kan vara en del i en process för att få fram en överenskommelse om hur relationerna mellan staten och den ideella sektorn kan utvecklas. Regeringen har beslutat att inleda ett arbete för att få till stånd en överenskommelse på det sociala området. Den statliga bidragsgivningen till ideella organisationer Mitt förslag: Följande principer bör gälla för den statliga styrningen av bidrag till ideella organisationer: Övergripande mål/syften ska finnas för alla bidragsformer Mätbara mål ska finnas för alla bidrag utom för organisations- bidrag God ekonomisk redovisning ska vara ett självklart krav Det ska vara olika återrapporteringskrav för olika bidragsformer Bedömning av resultat/effekter ska göras för alla bidragsformer Oberoende utvärderingar ska genomföras. Min uppfattning är att bidragsgivningen inte bör grundas på riksdags- beslut eller regleras i lag. Det riskerar att låsa fast bidragsgivningen i en viss struktur som är svår att förändra. Däremot bör den i större utsträck- ning kunna regleras i en förordning. Huvudprincipen bör vara att regler av mer permanent karaktär ska ges genom författning, inte i reglerings- brev. Jag anser att de olika bidragssystemen även fortsättningsvis bör kunna se olika ut och anpassas efter de olika sektorernas behov. Staten bör avstå från att försöka strömlinjeforma de olika bidragssystemen. Liksom hit- tills bör relationen med organisationerna regleras för varje område eller fråga för sig. Jag anser emellertid att det både är önskvärt och möjligt att få ett gemensamt system för prövning av bidragsformer och därmed också för styrningen av bidragen. -Är det fråga om rollen som röst/intresseorganisation är organisa- tionsbidrag en lämplig form. Organisationsbidraget går inte att resultatstyra i någon egentlig mening och är heller inte avsett för detta. -Är det fråga om rollen att stödja medlemmarnas aktivitet eller att ge service till såväl medlemmar som icke-medlemmar är verksamhets- bidrag en lämplig form. Är verksamheten av tillfällig och begränsad karaktär är projektbidrag en lämpligare form. Dessa bidrag bör kunna resultatstyras. -Är det fråga om rollen att producera tjänster är det inte fråga om att ge bidrag utan uppdragsersättning är en lämplig form. Jag anser att det bör finnas utrymme både för organisationsbidrag och för verksamhetsbidrag. Organisationsbidrag bidrar till den grund av lång- siktigt inriktad kärnverksamhet som varje självständig organisation vilar på. Det är en förutsättning för att andra typer av bidrag ska fungera väl i organisationen. Villkor för bidrag till ideella organisationer Principer för villkor för statsbidrag De syften/mål som gäller för statsbidraget ska i någon form utgöra villkor för rätten att uppbära statsbidrag. Organisationen ska ha en demokratisk uppbyggnad. Föreningens syfte ska också vara förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle och verksamheten får inte strida mot demokratins idéer. Krav på ett visst minsta antal medlemmar bör kunna ställas när det gäller organisationsbidrag. Organisationen ska ha en riksomfattande organisation med lokal eller regionalt förankrad verksamhet eller ha ett riksintresse. Kravet på att en organisation ska ha funnits kan modifieras genom möjligheten att ge ett etableringsstöd under Regeringen bör ta initiativ till att se över de förordningar som reglerar bidragsgivningen till ideella organisationer. Om en förordning för- ändras så att antingen fler eller färre organisationer blir berättigade att få bidrag ska anslaget anpassas i motsvarande grad. Statskontorets kartläggning visar att de flesta bidrag har någon form av villkor. Jag finner därför begreppet villkorslösa bidrag något miss- visande. En tolkning av begreppet kan vara att det avser organisations- bidrag som ges till en organisation för dess existens. Min bedömning är att det från organisationernas sida inte finns något större intresse av ett renodlat organisationsbidrag. Flera av statsbidragen har en kombination av organisationsbidrag och verksamhetsbidrag. Detta var också önskemål som framkom i ovannämnda ut- värderingar. Jag ser därför inget skäl till att minska antalet villkor för kunna få bidrag. Jag föreslår dock en viss modifiering av principerna för dessa villkor. Jag föreslår att de syften/mål som gäller för statsbidraget ska i någon form utgöra villkor för rätten att uppbära statsbidrag. Organisationen ska ha en demokratisk uppbyggnad, dvs. ha antagit stadgar och ha en styrelse. Men enligt min uppfattning räcker inte detta. Föreningens syfte ska också vara förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle. Häri ligger att man ska motverka alla former av rasism och andra typer av diskriminering samt våld och brutalitet samt att man bör verka för att utveckla förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Verksamheten får inte heller strida mot demokratins idéer. Med det menas att verksamhetens syfte, idémässiga grund och innehåll inte får strida mot följande grundläggande demokratiska principer: alla människors lika värde och likhet inför lagen, folkstyre och rösträtt, yttrande-, informations-, organisations- och religionsfrihet samt en fungerande rättsordning. Jag föreslår också att det bör kunna ställas krav på ett visst minsta antal medlemmar när det gäller organisationsbidrag. Det bör inte vara krav på att det ska vara en viss organisationsstruktur eller att man ska finnas i ett visst antal län. Organisationen ska ha en riksomfattande organisation med lokal eller regionalt förankrad verksamhet eller ha ett riksintresse. föreslår att kravet på att en organisation ska ha funnits kan modifieras genom möjligheten att ge ett etableringsstöd . Jag föreslår att regeringen tar initiativ till att se över de förordningar som reglerar bidragsgivningen till ideella organisationer. förordning förändras så att antingen fler eller färre organisationer blir berättigade att få bidrag anser jag att anslaget ska anpassas i motsvarande Principer för redovisning och återrapportering Jag redovisar en modell för hur utformningen av kraven på åter- rapportering kan se ut. I samband med att behandlade propositionen om stöd till kvinnors organisering uttalade utskottet att följande information från regeringen kan vara av intresse för : -hur stödet fördelar sig på de olika bidragsformerna, -hur många organisationer som har beviljats stöd inom respektive bidragsform, -vilken typ av organisationer det är frågan om samt -statsbidragets effekter. Den ideella sektorns övriga finansiering Mitt förslag: Den aviserade utredningen som ska utreda möjligheterna till skatteavdrag för donationer till forskning och till ideella organisationer bör få i uppdrag att även utreda möjligheterna till skatteavdrag för medlemsavgifter upp till en viss gräns. Folkrörelser och övrigt föreningsliv finansierar sin verksamhet, förutom genom statliga och kommunala bidrag, genom medlemsavgifter, gåvor och sponsring, insamlingar, spel och lotterier, avtalsersättningar och egen kommersiell verksamhet. Indirekt stöds föreningslivet också av stöd till allmänna samlingslokaler och andra typer av föreningslokaler. har donationer, penningsinsamlingar och gåvor till den ideella sektorn nära nog fördubblats. Det handlar om ca. De tio största insamlingsorganisationerna samlade in , vilket 2005 var hälften av det som samlades in via s.k. 90-konton. har avslagit motioner med förslag om avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Efter regeringsskiftet har frågan aktualiserats i statsbudgeten där regeringen anger att man har ambitionen att utreda möjlig- heterna till skatteavdrag för donationer till forskning och till ideella organisationer. Jag föreslår att den aviserade utredningen också får i uppdrag att utreda möjligheterna till skatteavdrag för medlemsavgifter upp till en viss gräns. Därmed skulle organisationen också kunna höja medlemsavgiften och göra sig mer beroende av sina medlemmar och bli relativt sett mindre beroende av offentliga myndigheters bidragspolitik. tioner behöver inte betala inkomstskatt eller mervärdesskatt om minst av inkomsterna används för organisationens egna aktiviteter. Organisationerna måste dock uppfylla särskilda krav på ändamål, verk- samhet, öppenhet och fullföljd. Skatteregler för idrotten (SOU 2006:23). Även om utredningens förslag främst gällde idrottens skattefrågor påpekade utredaren att dess frågor i princip även gällde ideella föreningar generellt. regeringen en ny utredning för att se över bestämmelserna om inkomst- beskattning av stiftelser, ideella föreningar och andra juridiska personer. Frågan om föreningslivet på spel- och lotterimarknaden har utretts ett att lotterier i princip skulle vara förbehållet folkrörelserna. efterföljande propositionen ansåg dock regeringen att den rådande produktfördelningen , ATG och folkrörelserna skulle bestå. En stor del av överskottet från fördelas för övrigt till föreningslivet (idrott och ungdom). tillsattes en ny utredning om spel- och lotterimarknaden. Utredaren fann inget skäl att ändra på den rådande produktfördelning. Utredningen diskuterade även frågan om att öppna en del av marknaden genom ett licenssystem när det gäller vadhållning. I ett sådant system skulle även folkrörelserna få tillträde till denna marknad på samma villkor som , ATG och även kommersiella aktörer. Stärka och utveckla statistikförsörjningen Statistisk databas om den ideella sektorn inleddes ett arbete med att ta fram en statistisk databas om den ideella sektorn och dess organisationer. Detta arbete avbröts dock i och med att SCB anslöt sig till ett internationellt projekt för att testa en till nationalräkenskaperna. rekommenderade SCB att skulle hålla fast vid den befintliga SNI-kodningen och inte gå över till den klassificering som användes i det internationella projektet. Hushållens ideella organisationer (HIO) Mitt förslag: Hushållens ideella organisationer (HIO) bör redovisas som en egen sektor i nationalräkenskaperna och SCB ska vara statistiskt ansvarig myndighet. Det bör införas i bilagan till för- ordningen 2001:100 om en officiella statistiken. har SCB bedrivit ett projekt om hushållens ideella organisationer (HIO). Det är en återkommande undersökning. I en utredning föreslogs att HIO bör föras upp som ett område i den officiella statistiken med SCB som ansvarig myndighet. Min bedömning är att detta förslag är aktuellt. också krav från EU (ENS 95) om att HIO ska redovisas som en egen sektor i nationalräkenskaperna. HIO omfattar endast organisationer som antingen har anställda, utbetalar lön eller arvode, lämnat kontrolluppgift eller har tillgångar på Det är endast ca 28 000 () av de ideella organisationer som finns i SCB:s företagsregister (FDB) som uppfyller dessa kriterier. Det är således ca 140 000 organisationer som hamnar utanför HIO-undersökningen. Min bedömning är att det är ett mycket omfattande arbete att försöka få en totalbild av föreningslivet i en kommun. Min uppfattning är därför att det inte bör vara en statlig uppgift att, utöver de uppgifter som behövs för nationalräkenskaperna, ombesörja att det upprättas ett centralt register SCB har inom ramen för levnadsnivåundersökningarna () publicerat rapporter om föreningslivet som visar förändringar Det har bedrivits ett omfattande arbete med att harmonisera dessa till krav i EU:s s.k. SILC-undersökningar (Statistics on Income and Living Conditions). sker en övergång från besöksintervjuer till Inom SILC genomfördes en fördjupad undersökning om fritidsfrågor som jag bedömer vara av intresse ur ett folkrörelse- Min förhoppning är att SCB ska kunna genomföra den planerade undersökningsomgången 2008/09 om bl.a. föreningsliv och andra medborgerliga aktiviteter. Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel Mitt förslag: Ett program för forskning om det civila samhället i ett nytt sekel bör inledas. Det består av tre delar: 1.Ett flervetenskapligt grundforskningsprogram för forskning om det civila samhället. 2.Forskningsbaserade studier för grundläggande kunskap om det civila samhället samt mötesplatser för forskarsamtal. 3.Spridning av forskningsbaserad kunskap. Utvecklingen och hanteringen av ett grundforskningsprogram för forskning om det civila samhället bör ske vid något/några av forskningsråden. Inriktningen på forskningen bör vara följande teman: -civilsamhället och demokratin, -civilsamhället och medborgarna, -civilsamhällets roll i välfärdsstatens omvandling, samt -civilsamhällets organisering och utveckling. Stöd bör ges till 3-4 forskningsmiljöer samt stöd genomförs på andra lärosäten. Satsningen bör vara långsiktig. När det gäller forskningsbaserade studier för grundläggande kunskap om det civila samhället bör det ha formen av observatorium där det främst handlar om att identifiera kunskapsbehov bland offentliga och andra aktörer samt att möjliggöra för forskare att bidra till att kunskap genereras om de områden som behöver belysas. Min bedömning är att följande uppläggning av sådana studier borde -En tvärsektoriell dialog bör ske om centrala teman som behöver belysas samt en rådgivande beredning som inkluderar både samhälls- företrädare och forskare. En sådan dialog och beredning bör lämp- ligen kunna ske inom ramen för den tidigare föreslagna delega- tionen. -Beslut om finansiering av forskningsbaserade studier om det civila samhället bör ske av respektive aktör. -Bidrag bör ges till ett nätverk och mötesplatser för forskare med fokus på forskning om det civila samhället. Det bör kunna bidra till ett utbyte och samtal över disciplingränser och utifrån olika angreppssätt. På så sätt kan både forskningen inom området stödjas och den kunskap som tas fram utvecklas. När det gäller spridningen av forskningsbaserad kunskap mellan forskarna, lärosäten, departement och myndigheter m.fl. är det främst fråga om att man via Internet kan länka mellan de olika aktörerna kring forskningen. Kostnaderna för arbetsgruppens och delegationens arbete är svårt att beräkna i detalj. Det beror i hög grad vilken ambitionsnivå man har för arbetet. Det kan säkerligen röra sig om årliga kostnader på mellan . Jag föreslår att dessa kostnader finansieras genom en omfördelning av förvaltningsanslag. De största ekonomiska konsekvenserna får mitt förslag om ett program för forskning om det civila samhället i ett nytt sekel. Jag beräknar att den totala kostnaden för detta forskningsprogram uppgår till ;