prop · GX031d20 · 2009-09-21 00:00:00 — Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 Den nationella strategin och dess prioriteringar är vägledande för det regionala tillväxtarbetet, innefattande bl.a. regionala utvecklingsprogram och regionala tillväxtprogram. Den anger vidare riktlinjer för genomförandet av EG:s strukturfondsprogram i . Strategin utgör en plattform för helhetssyn och tvärsektoriell styrning för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning och är vägledande för nationella myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet, dvs. även för insatser som finansieras utanför utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Strategins fyra prioriteringar omfattar alla regioner, men de ska anpassas till regionala och lokala förutsättningar. tematiska myndighetsgrupperna och det nationella forumet. De politiska dialogerna har genomförts vid fem tillfällen under februariapril 2009 på olika platser i landet. Näringsministern har fört samtal med kommunala och regionala politiker liksom representanter för näringsliv, akademi, den sociala ekonomin och arbetsmarknadens parter om utmaningar, möjligheter och verktyg i det regionala tillväxtarbetet. Cirka 500 personer har medverkat vid mötena. De utmaningar som genomgående lyfts fram av ovan nämnda aktörer är behovet av att säkra kompetensförsörjning och arbetskraftsutbud, minska ungdomsarbetslösheten, skapa regional attraktivitet och kreativa regionala mötesplatser, miljö- och klimatomställningen samt stärka samordningen av nationella myndigheter på regional nivå. Den nationella strategin med dess prioriteringar fungerar enligt de regionala företrädarna väl som underlag till utformningen av regionala strategier och program. Generellt anses också verktygen för regionalt tillväxtarbete finnas på Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsut- plats, även om vissa regionala företrädare har Regionala utvecklingsprogram, regionala tillväxtprogram och regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning (Europeiska regionala utvecklingsfonden) utgör betydelsefulla instrument vid genomförandet av lokala och regionala prioriteringar och insatser. Nationella myndigheter som medverkar i det regionala tillväxtarbetet har bidragit till strategins genomförande. Strategisk uppföljning av den nationella strategin genomförs en strategisk uppföljning av den nationella strategin i syfte att belysa regeringens och regionernas arbete för konkurrenskraft och hållbar tillväxt. Uppföljningen ska bidra till att förstärka det fortsatta arbetet med att implementera strategin och utgöra underlag för rapportering till Europeiska kommissionen senast . Uppföljningen baseras på politiska dialoger på regional nivå och tjänstemannadialoger med samtliga län. Dessutom sker ett territoriellt analysarbete, uppföljningar och utvärderingar av strukturfondsprogram, uppföljningar av regionala utvecklingsprogram, exempel från regionala program samt uppföljning av de efterfrågat ett större mandat och ansvarsområde. Vikten av ett regionalt ledarskap för samordning, prioritering och kraftsamling har betonats vid samtliga möten. Under februariapril 2009 har träffat samtliga län för enskild dialog. Länen har representerats av samt regionala självstyrelseorgan, kommunala samverkansorgan eller kommunförbund och landsting. Dialogerna har fokuserat på den nationella strategins implementering i det regionala tillväxtarbetet men också omfattat bredare samtal i frågor som rör län och regioner ur ett utvecklingsperspektiv. Generellt konstaterades vid dialogerna att lågkonjunkturen bidragit till ett utökat och förbättrat samarbete på regional nivå med ökad delaktighet från näringslivet. Länen har utnyttjat sina befintliga regionala utvecklings- och tillväxtprogram och prioriterat nya projekt och insatser inom ramen för dessa för att möta konjunkturnedgången. Länen har även kunnat genomföra insatser tidigare än planerat. Vid näst intill samtliga dialoger lyftes följande utmaningar fram av länen: säkerställande av kompetensförsörjning och arbetskraftsutbud, behovet av regionalt ledarskap, vikten av god tillgänglighet och infrastruktur, de framtida demografiska utmaningarna, den finansiella krisens påverkan på det regionala tillväxtarbetet, utmaningarna att bidra till att skapa ett konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv samt behovet av att säkerställa och utveckla energiförsörjning och behovet av miljöomställning. Behovet av regional samordning av kompetensförsörjning och behovet av samordning av arbetsmarknads-, utbildnings- och regional tillväxtpolitik för insatser på regional nivå lyftes särskilt fram. Därutöver betonades vikten av fortsatt samordning inom för frågor med bäring på den hållbara regionala tillväxten. Regeringen har uppdragit åt länsstyrelserna och ett tjugotal andra myndigheter att redovisa hur de medverkar till genomförandet av den nationella strategin. Uppdraget redovisades bl.a. . Av redovisningarna framgår bl.a. att myndigheternas engagemang i det regionala tillväxtarbetet har ökat och utvecklats genom att myndigheterna och regionala aktörer samverkar på olika sätt. Flertalet myndigheter som har uppdraget deltar aktivt i samverkan med andra myndigheter och aktörer exempelvis genom medverkan i regionala projekt och medfinansiering, analyser och kunskapsstöd, stöd i regionala tillväxtprocesser, kartläggningar av regionala utvecklingsstrategier och program samt erfarenhetsutbyte och seminarier med länen utifrån deras olika förutsättningar. Denna samverkan har bl.a. lett till en ökad kunskap i myndigheterna och bland regionala aktörer om varandras roller, mål och arbetssätt. Dessa myndigheter har även utvecklat samarbete med andra nationella myndigheter inom ramen för olika regeringsuppdrag. Ett mindre antal myndigheter har även utarbetat strategier för regionalt tillväxtarbete i myndigheten samt utvecklat nya arbetssätt och samverkansformer med regionala aktörer. Det konstateras dock att denna samverkan behöver utvecklas ytterligare för att effektivisera dels myndigheternas arbete för regional tillväxt, dels det regionala tillväxtarbetet. Tvärsektoriellt samarbete för regional tillväxt Tematiska myndighetsgrupper Regeringen () har gett ett tjugotal myndigheter och organisationer uppdraget att stärka det tvärsektoriella samarbetet för regional tillväxt (N2007/5727/RT). I uppdraget ingick att myndigheterna skulle utveckla samverkansformer med regionala och lokala aktörer. Uppdragets syfte var att bidra till ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 i samverkan med lokala och regionala aktörer. Tre myndighetsgrupper bildades med utgångspunkt i den nationella strategins prioriteringar, innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud och tillgänglighet. Uppdraget slutredovisades till () . Uppdraget har resulterat i en ökad kunskap bland de nationella myndigheterna om varandras verksamhet och roll. Kunskapen har även ökat bland myndigheterna om regionala aktörers mål och prioriteringar samt om roll som samordnare av statlig verksamhet. Det har skapats en ökad förståelse för hållbara regionala tillväxtfrågor och deras betydelse för olika sakområden. I innovations och förnyelsegruppen har arbetet fokuserat på samverkansprocessen med regionala aktörer och samverkansprojekt mellan nationella myndigheter och regionala aktörer. Projekten handlar bl.a. om vindkraftsutbyggnad, biogasframställning och utveckling av natur- och kulturvärden samt utvecklingen av kulturella och kreativa näringar. Som ett resultat av den samverkan med regionala aktörer som uppdraget inneburit konstateras att det finns behov av att nationella myndigheter är tydligare i sin roll och med vad de kan bidra med i det regionala tillväxtarbetet. Det finns behov av att regionerna på motsvarande sätt är tydliga med sina mål och prioriteringar i det regionala tillväxtarbetet. Gruppen menar vidare att det finns behov av gemensamma arenor för dialog och utbyte av kunskap mellan den regionala och nationella nivån. Myndighetsgruppen kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud har identifierat att deltagande myndigheters regelverk inte är koordinerade och konstaterar att en grundläggande förutsättning för samverkan är att berörda myndigheter har kunskap om varandras regelverk och uppdrag. Det påpekas i detta sammanhang att det inte finns några krav på samverkan i regleringsbreven för de myndigheter som ansvarar för utbildning av olika slag. Gruppen konstaterar att viss lagstiftning hindrat samverkan och ett optimalt utnyttjande av utbildningsresurser. Gruppens slutsatser är att det är nödvändigt att ge högre status åt den tvärsektoriella samverkansformens arbetssätt i stort eftersom man också anser att det är en omöjlighet för ett enskilt politikområde eller en enskild myndighet att 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ensamt klara av ett helt uppdrag inom arbetsmarknads- eller utbildningspolitiken. Myndighetsgruppen för tillgänglighet lyfte fram behovet av en mer formaliserad nationell samverkan om tillgänglighet mellan i första hand trafikverken, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), , () och representanter för länsstyrelserna. Samarbetet bör enligt gruppen fokusera på utveckling av offentliga planeringsprocesser så att dessa kan samordnas bättre. Nationella myndigheter bör vidare stödja de regionalt planeringsansvariga organisationerna vid exempelvis framtagandet av regionala utvecklingsprogram. Arbetet, anser gruppen, behöver behandla frågor om tillgänglighet för näringsliv och arbetsmarknad, utbildning, kommersiell och offentlig service, vård, kultur, fritid, m.m. Gruppen menar även att analyser av hur kommunikationssystemen tillgodoser olika gruppers behov av tillgänglighet till olika samhällsfunktioner behöver utvecklas. För att bidra till ett ökat lärande och erfarenhetsutbyte inom ramen för uppdraget har regeringen anlitat ett konsultbolag för att följa upp arbetet i grupperna. Resultaten av uppföljningen presenteras i rapporten av de tematiska myndighetsgrupperna Är grupperna ett bra redskap att stärka det tvärsektoriella samarbetet för hållbar regional tillväxt? (N2008/8438/RT). I uppföljningen låg att följa upp och ge en samlad bild av uppdraget samt att skapa underlag för en vidareutveckling av uppdrag och insatser för att stärka tvärsektoriell samverkan mellan nationella myndigheter. I uppföljningen konstateras bl.a. att uppdragets inriktning och uppläggning inte varit helt och hållet ändamålsenligt. Samverkansprocesser tar tid att utveckla och ett öppet formulerat uppdrag som detta ställer stora krav på myndigheterna att enas kring en helhetssyn kring regionala tillväxtfrågor vilket visat sig vara svårt. Enligt flera av myndigheterna krävs en tydligare styrning från regeringen. Det finns enligt uppföljningen åtgärder som myndigheterna också kan göra för att främja samverkan, som att tydligare förankra uppdrag kring samverkan i styr- och referensgrupper och ställa större resurser till förfogande. Slutligen konstateras att myndigheternas intresse av att samverka påverkas av deras tidigare erfarenheter och graden av myndigheternas engagemang beror av i vilken utsträckning den anses bidra till vad de anser vara den s.k. kärnverksamheten. Utgångspunkten för samverkansprocesser och dialoger mellan nationell och regional nivå är den nationella strategins prioriteringar och de regionala utvecklingsprogrammen. Regeringen har genom inrättandet av ett nationellt forum skapat en arena för kontinuerlig politisk dialog mellan nationella och regionala företrädare om frågor av betydelse för hållbar regional tillväxt. Politiska företrädare från samtliga län deltar och har i uppdrag att även finna former för lokal och regional förankring. Nationellt forum har träffats vid åtta tillfällen för att föra en dialog kring strategiskt gränsöverskridande samarbete, EU:s sammanhållningspolitik, tillgänglighet och regionförstoring, lokala och regionala aktörers bidrag till att uppnå målen i Lissabonstrategin, innovation och förnyelse, landsbygdsutveckling samt arbetskrafts- och kompetensförsörjning. Strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder När regeringen deklarerade att den skulle utarbeta en nationell strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden inleddes ett systematiskt och strategiskt arbete för att uppnå detta. Arbetet har genomförts i en omfattande process, i vilken de flesta departement har deltagit. Regeringen har undan för undan fattat en mängd beslut inom olika politikområden. Det finns därför ett landsbygdsperspektiv och åtgärder med betydelse för landsbygdsområden i en rad förslag till liksom i utredningsdirektiv, myndighetsuppdrag och andra regeringsbeslut . På detta sätt har regeringen tagit ett unikt samlat grepp om landsbygdsfrågorna. Genom en ökad helhetssyn och samordning inom har arbetet med frågor av betydelse för landsbygderna stärkts. Regeringen har också informerat om det strategiska arbetet i form av en skrivelse, En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167). I denna slår regeringen fast sin positiva syn på landsbygder och klargör sin syn på en rad områden som är viktiga för att ta tillvara landsbygdernas möjligheter till utveckling och hållbar tillväxt. I skrivelsen ges en samlad bild av en rad viktiga åtgärder för landsbygderna som har genomförts eller håller på att genomföras. Skrivelsen pekar också framåt genom att regeringen presenterar åtgärder som utreds eller förbereds samt frågor som är viktiga att analysera vidare. Dessutom presenteras organisatoriska åtgärder och andra aktiviteter som genomförts för att säkerställa ett fortsatt starkt engagemang för landsbygdsfrågorna, inte minst inom . Kulturella och kreativa näringar Den fördjupade samverkan mellan kulturpolitiken samt regionala tillväxtpolitiken och näringspolitiken har vidareutvecklats. Strategiska myndigheter och institutioner har fått regeringens uppdrag att arbeta med kulturella och kreativa näringar. Den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som regeringen avser att fatta beslut om kommer att bidra med ytterligare kunskap och underlag för områdets fortsatta utveckling. De regionala utvecklingsprogrammen (RUP) utgör samlade strategier för ett eller flera läns regionala tillväxtarbete. Utvecklingsprogrammens syfte är att binda samman olika planeringsprocesser med betydelse för en hållbar regional utveckling och tillväxt och underlätta samverkan mellan länen. De regionala utvecklingsprogrammen ligger till grund för regionala strukturfondsprogram, territoriella program, regionala tillväxtprogram och andra relevanta program och insatser på regional nivå. Ansvariga för utarbetandet av regionala utvecklingsprogram är regionala självstyrelseorgan, samverkansorgan eller i län utan dessa organ. har 2009 i rapporten tillväxtarbete med fokus på attraktivitet och det goda livet gjort en uppföljning av de regionala utvecklingsprogrammen. Denna visar att samtliga län har ett regionalt utvecklingsprogram och att de i stor utsträckning uppdateras och är viktiga verktyg i det regionala tillväxtarbetet. Enligt 19 av 21 län är överensstämmelsen mellan målen och prioriteringarna i länets regionala utvecklingsprogram och prioriteringarna i den nationella strategin stor eller mycket stor. De flesta län har dock bredare prioriteringar än den nationella strategin. Utifrån en samlad genomgång av samtliga regionala utvecklingsprogram, som genomförts av () har följande omvärldstrender och utmaningar identifierats som återkommande; de framtida demo- 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 grafiska utmaningarna, globaliseringens och internationaliseringens ökade krav på omställning, behovet av att säkra kompetensförsörjning och arbetskraftsutbud, säkerställa och utveckla energiförsörjning och behovet av miljöomställning, ökad rörlighet samt hälsofrågornas betydelse för hållbar tillväxt. Prioriteringar och insatsområden i RUP reflekterar de utmaningar och omvärldstrender som beskrivits ovan och är relativt lika mellan länen. De prioriteringar och utvecklingsområden som dominerar är arbetsmarknad och kompetensförsörjning, innovation, förnyelse och entreprenörskap, tillgänglighet inklusive infrastruktur, attraktivitet och god livsmiljö inklusive kultur, turism och upplevelser samt folkhälsa, hållbar utveckling, regionalt ledarskap samt internationell och gränsöverskridande samverkan. uppföljning visar vidare att 19 av 21 län har handlingsinriktade program kopplade till de regionala utvecklingsprogrammen. Vanligast förekommande är program angående infrastruktur och kommunikationer som finns i 17 län samt program för kultur i 14 län och miljö i 14 län. Uppföljningen visar även att 13 län har ett regionalt tillväxtprogram och att ytterligare ett flertal län har regionala tillväxtprogram under framtagande. I samtliga 21 län finns också regionala genomförandestrategier för det svenska landsbygdsprogrammet 20072013. Dessa har kopplingar till andra övergripande planer på länsnivå. Ytterligare exempel på program som finns i ett antal län är program för integration och jämställdhet. Program och verktyg för regional tillväxt Medel för regional projektverksamhet har beviljats på den regionala nivån av länsstyrelser, samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan. Enligt förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken ska den regionala projektverksamheten bedrivas i enlighet med de regionala utvecklingsprogrammen, de regionala tillväxtprogrammen och de regionala strukturfondsprogrammen för konkurrenskraft och sysselsättning. Av förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete framgår att regionala tillväxtprogram kan utarbetas inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Samtliga insatser som inkluderas i redovisningen av regional projektverksamhet är finansierade av anslaget 33:1 Regionala tillväxtåtgärder. De är dessutom ofta även finansierade av anslaget 33:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013. Andra finansiärer är bl.a. statliga myndigheter, regionala självstyrelseorgan, samverkansorgan och privata aktörer. Samtliga insatser som inkluderas i redovisningen är samfinansierade. Finansieringen har delats upp i enlighet med prioriteringarna i den nationella strategin. I diagram 2.1 redovisas den totala volymen av beslutade medel om regional projektverksamhet per anslag/medfinansiär. Den uppgår till . Av finansieringen kommer bl.a. () från statliga medel, () från () från privat finansiering. Av de statliga medlen utgör anslaget 33:1 Re- gionala tillväxtåtgärder, som bl.a. beslutades av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan, () och övrig statlig finansiering5 () de största finansiärerna. De största finansiärerna inom övrig statlig finansiering är universitet/högskolor , , , samt . I diagram 2.2 redovisas fördelningen av den totala finansieringen av regional projektverksamhet 2008 fördelat på den nationella strategins prioriteringar. Huvudsaklig prioritering har varit Innovation och förnyelse som utgjort () av beloppet. Därefter följer Tillgänglighet (), Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud (cirka 245 ), och Strategiskt gränsöverskridande samarbete ()av beloppet. I tabell 2.8 redovisas beslutade projektmedel 2008 inom anslaget 33:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på respektive län och nationella strategins prioriteringar. 4 Med EU-medel avses främst medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 inklusive medel från program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet, Europeiska socialfonden perioden 20072013 och landsbygdsprogrammet 20072013. 5 Med övrig statlig finansiering avses främst statliga myndigheter men även andra statligt finansierade organ som stiftelser och statliga bolag. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.1 Total finansiering av regional projektverksamhet 2008 per anslag/medfinansiär, i tusental kronor och procent Landsting/KSO/RSO Not: RSO (Regionala självstyrelseorgan), KSO (Kommunala samverkansorgan) Diagram 2.2 Total finansiering av regional projektverksamhet 2008 fördelat på nationella strategins prioriteringar, i tusental kronor och procent Entreprenörskap 2 429 227 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.8 Beslutade medel från anslaget 33:1 Regionala tillväxtåtgärder 2008 fördelat på respektive län och den nationella strategins prioriteringar EG:s strukturfondsprogram perioden 2013 För programperioden 20072013 har tilldelats medel från EG:s två strukturfonder; Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF) (se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Medlen från ERUF fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. Strukturfondsprogrammen för dessa två mål täcker geografiskt hela . Regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning Ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen 20072013 som medfinansieras av ERUF, är . Dessa medel beräknas medfinansieras med nationella offentliga medel om . Näringslivets deltagande i programmen är av stor betydelse. En indikator på företagarnas aktivitetsnivå är de privata medlen, dvs. hur mycket som deltagarna själva finansierar. En indikativ uppskattning är att näringslivets finansiering kommer att uppgå till inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen. Den totala omslutningen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen beräknas därmed uppgå till (EU, svenska offentliga medel samt privat medfinansiering). Insatserna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen förväntas enligt programdokumenten bidra till totalt 33 300 nya arbetstillfällen och 12 800 nya företag. Vidare förväntas 28 115 företag delta i insatserna. Målsättningen är att nära hälften av dessa skapade arbetstillfällen och nya/deltagande företag ska tillfalla respektive ägas av kvinnor när programperioden summeras. uppgår beslut om medel från ERUF i de åtta regionala strukturfondsprogrammen till och beslut om nationell offentlig medfinansiering uppgår till (se tabell 2.10). Den beslutade privata medfinansieringen uppgår till . De första utbetalningarna av EU-medel till projektägare har gjorts . I samband med framtagandet av de åtta regionala strukturfondsprogrammen för perioden 20072013 gav information till Europeiska kommissionen om beslutens indikativa fördelning mellan programmens områden (se tabell 2.9). redovisas det ackumulerade utfallet till Europeiska kommissionen. Tabell 2.9 Indikativ fördelning 20072013 mellan de största prioriterade områdena i de regionala strukturfondsprogrammen samt beslut Forskning och utveckling, Förnybar energi och energi- Turism, kultur och storstad Tillgänglighet, varav: I de åtta regionala strukturfondsprogrammen har det fattats beslut om medel till projekt som syftar till att öka det regionala utbudet av ägarkapital till nya och växande små- och medelstora 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Möjligheten att besluta om medel till projekt för att förbättra kapitalförsörjningen för företag är ett led i ambitionen att ge finansiering i andra former än bidrag, såsom lån, garantier och riskkapital. deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Sex av dessa är gränsregionala program: Nord, Botnia- Atlantica, och Öresund-Katte- gatt-Skagerrak, Central Baltic och South Baltic. Ramen (ERUF) för dessa program uppgår till för 20072013. Av dessa är det endast () som betalas ut genom statsbudgeten. deltar i tre transnationella program: , och . Ra- men (ERUF) för dessa program uppgår till . har beslut fattats om medel från ERUF i de nio gränsregionala och transnationella programmen om (se tabell 2.10). Insatserna inom de gränsregionala och transnationella programmen ska bidra till ökad gränsöverskridande samverkan för att stärka innovativa miljöer och främja nätverk i näringslivet.