prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Åtgärder i samband med ekonomiska vårproposition För att ytterligare mildra effekterna av den ekonomiska krisen föreslog regeringen tilläggsbudget ökade resurser till kommuner och landsting i form av ett tillfälligt konjunkturstöd på , som utbetalas . Vidare aviserades en permanent höjning av det allmänna statsbidraget till kommuner och landsting med . Stödet till korttids- arbetslösa förstärktes genom ökade resurser för att stödja de arbetslösa i deras jobbsökande, fler praktikplatser samt fler utbildningsplatser. Även antalet platser i jobb- och utvecklingsgarantin respektive jobbgarantin för ungdomar utökades. Stora stimulansåtgärder i i ett internationellt perspektiv Tillsammans med de åtgärder som redovisas i denna proposition kommer regeringen, för att sammanlagt ha satsat totalt ca av BNP och ytterligare , motsvarande av BNP . Det överstiger klart rekommendation på av BNP. Det betyder att de åtgärder som regeringen vidtagit för att möta den ekonomiska krisen uppgår till sammanlagt motsvarande av BNP. En sammanställning som gjorde av olika länders stimulanspaket och storleken på automatiska stabilisatorer visar att i denna konjunkturnedgång samman- taget har de största finanspolitiska stimulanserna av de av redovisade länderna beräknat ackumulerat . Av diagram 1.8 framgår att effekten av enbart aktiva finanspolitiska åtgärder (dvs. åtgärder som kräver beslut) i är av ungefär samma storlek som i många andra , men då har inte åtgärderna i denna budgetproposition inkluderats i beräkningen.6 När olika länders finanspolitik jämförs är det dock viktigt att inte bara se till effekten av aktiva finanspolitiska åtgärder. En stor del av den konjunktur- stabiliserande finanspolitiken, som i andra länder kräver aktiva beslut, sker i med automatik. Med hänsyn tagen till de automatiska stabilisatorerna var den finanspolitiska stimu- lansen störst i för beräkningen. 6 Diskretionär finanspolitik i beräknad enligt metod, dvs. den ackumulerade effekten på den offentliga sektorns skuld (netto- förmögenhet) jämfört med ett scenario utan reformer inklusive åtgärd- erna i denna budgetproposition uppgår till sammanlagt , motsvarande av BNP. Diagram 1.8 Storlek på finanspolitiska åtgärdspaket och automatiska stabilisatorer 2009 och 2010 -2,0 Anm.: Se appendix 4.1 för förklaring av länderförkortningar. bedömning av den ackumulerade effekten på den offentliga sektorns skuld (nettoförmögen- het) vid utgången av 2010 av diskretionärt beslutade finanspolitiska åtgärder och automatiska stabilisatorer. De automatiska stabilisatorerna är beräknade som BNP-gapet multiplicerat med den elasticitet som beskriver hur känsligt det offentliga sparandet är för konjunkturvariationer. Källa: Economic Outlook . 1.3Regeringens satsningar i denna budgetproposition Det mycket låga resursutnyttjandet och den fallande sysselsättningen motiverar ytterligare krisåtgärder. Den jämfört med minskade osäkerheten i de offentliga finanserna har förbättrat förutsättningarna för att genomföra ytterligare krisåtgärder. De offentliga finanserna har därtill utvecklats något bättre än vad som bedömdes ekonomiska vårproposition. har dess- utom i ett internationellt perspektiv en gynnsam position när det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen i denna budgetproposition ett antal krisåtgärder. Dessa inriktas på att: -Dämpa fallet i sysselsättningen. -Förhindra att arbetslösheten biter sig fast. -välfärdens kärna. Därutöver föreslår regeringen bland annat åtgärder för: -Fler och växande företag. 1.3.1Åtgärder för att dämpa fallet i sysselsättningen Åtgärder som dämpar fallet i offentligt finansierad sysselsättning är de mest kostnads- effektiva krisåtgärderna för att dämpa syssel- sättningsfallet. I denna proposition föreslås därför ökade resurser till kommuner och landsting, ökade resurser till rättsväsendet samt satsningar på hälso- och sjukvård, äldreomsorg och utbildning. Därutöver föreslås även vissa infrastruktursatsningar. Dessutom stimuleras efterfrågan och syssel- sättningen genom åtgärder som höjer hushållens disponibla inkomster. Ett fjärde steg i jobbskatteavdraget införs, egenavgifterna sänks för företagare, skatten sänks för pensionärer och bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning höjs. Ökade statsbidrag till kommuner och landsting Det är ytterst angeläget att dämpa syssel- sättningsfallet i kommuner och landsting. Dels riskerar uppsägningar att ytterligare fördjupa lågkonjunkturen och öka risken för att arbets- lösheten hamnar på en hög nivå. Dels bidrar de extra resurserna till att viktiga välfärdstjänster kan upprätthållas även under lågkonjunkturen. Därmed värnas välfärdens kärna. Kommuner och landstings intäkter är känsliga för konjunkturen Den kommunala sektorn utgör en betydande del av svensk ekonomi. Kommunsektorns utgifter uppgick till av BNP. huvudsakligen består av utgifter för personal. dämpning av fallet i sysselsättning har således stor betydelse för sysselsättningen i stort. Det ekonomiska läget i kommuner och landsting är ansträngt. Den kommunala verk- samheten finansieras till med kommunalskatter och inkomsterna är starkt beroende av konjunkturen. Det finns ett tydligt konjunkturellt mönster i skatteunderlagets utveckling (diagram 1.9). kommunallagens krav på en ekonomi i balans kan kommuner och landsting framöver bli tvungna att genomföra skattehöjningar eller nedskärningar, exempelvis i form av uppsägning av personal. Diagram 1.9 Utveckling av skatteunderlag 19922012 Anm.: Rensat för regeländringar som påverkar skatteunderlaget. Källor: och egna beräkningar. Tillfälligt höjda statsbidrag till kommuner och landsting För att dämpa fallet i den kommunala sysselsättningen och mildra effekterna av den ekonomiska krisen, föreslår regeringen i denna proposition ett tillfälligt ökat stöd på . Av de ökade statsbidragen utbetalas 2009 i form av ett tillfälligt konjunkturstöd på motsvarande sätt som föreslogs proposition om vår- tilläggsbudget (prop. 2008/09:99). Att utgifter avseende 2010 utbetalas motiveras av behovet av en återstående säkerhetsmarginal under utgiftstaket. Konjunkturnedgången sammanfaller med den pågående pandemin. Detta sätter landstingens ekonomi under ytterligare tryck. Mot bakgrund av detta och för att minska effekterna av influensapandemin på den ordinarie hälso- och sjukvården avsätter regeringen till landstingen 2009. Ökade statsbidrag till kommuner och landsting motverkar uppsägningar och att kommunsektorn därigenom tvingas föra en procyklisk politik. Det är en stabiliserings- politisk åtgärd med hög kostnadseffektivitet. Genom att tillfälligt öka stödet till kommuner och landsting värnar regeringen dessutom välfärdens kärna. Detta förutsätter att besluts- fattare i kommuner och landsting använder de ökade resurserna för att upprätthålla sysselsätt- ningen och uppfylla viktiga välfärdsåtaganden som skola, sjukvård och äldreomsorg. Behov av stabilare förutsättningar Den ekonomiska krisen har tydliggjort att det finns ett behov av att skapa stabilare ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting över konjunkturer. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen att en översyn ska göras. Frågan om hur kommun- sektorns inkomster kan få en ökad stabilitet över konjunkturcykeln kommer mot denna bakgrund att utredas . En möjlighet som i samman- hanget bör belysas är införandet av en s.k. kommunstabiliseringsfond. En sådan fond kan vara en av flera möjliga vägar att utjämna inkomsterna och kan bidra till att temporärt stödja kommunsektorn då skatte- intäkterna viker i en lågkonjunktur som den kan motverka att sektorn på ett ohållbart sätt använder tillfälligt höga skatte- intäkter i en högkonjunktur för att öka kost- naderna. Viktiga utgångspunkter för föränd- ringar som syftar till att stabilisera kommuner och landstings ekonomi är att de omfattas av tydliga regler, förutsägbarhet och att de är förenliga med de budgetpolitiska målen. Vid sidan av detta arbete följer regeringen utvecklingen i kommunsektorn noga och åter- kommer ekonomiska vårproposition med bedömningar av det ekonomiska läget. Ytterligare infrastruktursatsningar ger fler jobb Det låga resursutnyttjandet i svensk ekonomi innebär att det finns möjligheter att ta tillvara lediga resurser inom byggsektorn. Det är därför en effektiv krisåtgärd att öka de statliga investerings- och underhållsåtgärderna inom infrastrukturområdet. Ytterligare satsas på den statliga infrastrukturen , 2010 och 2011. De ökade resurserna ska användas för insatser inom både väg- och järnvägsområdet i syfte att dämpa sysselsätt- ningsnedgången. Inom järnvägsområdet skapar tillskotten förutsättningar för att redan pågående investeringsobjekt kan byggas snabbare och mer effektivt. Inom vägnätet finns ett stort behov av underhåll. De ökade resurserna till vägunderhåll som föreslås i denna proposition innebär att fler vägar kan åtgärdas och redan planerade insatser kan tidigareläggas. Krisåtgärderna ökar den disponibla inkomsten Efterfrågan i ekonomin och efterfrågan på arbetskraft stimuleras också genom åtgärder som syftar till att minska krisens negativa effekter på hushållens disponibla inkomster. Ett fjärde steg i jobbskatteavdraget, sänkt skatt för pensionärer, sänkta egenavgifter för företagare, höjda bostadstillägg för personer med sjuk- och aktivitetsersättning samt höjda studiemedel höjer hushållens reala disponibla inkomster. Åtgärderna ökar hushållens köpkraft och skapar utrymme för en ökad privat konsumtion. Därmed bidrar åtgärderna till att dämpa fallet i efterfrågan och sysselsättningen. 1.3.2Åtgärder för att förhindra att arbetslösheten biter sig fast Efterfrågestimulerande åtgärder kan bara dämpa nedgången i sysselsättningen, men räcker inte till för att förhindra att arbetslösheten biter sig fast. Politiken kompletteras därför med andra sats- ningar som gör att arbetslösheten inte fastnar på en hög nivå samt främjar en stark och varaktig sysselsättningsökning i nästa konjunkturupp- gång. Detta uppnås bäst genom satsningar som ökar de arbetslösas anställningsbarhet, gör det mer lönsamt att stanna kvar i arbetskraften och ta ett arbete samt förbättrar företagsklimatet. Jobbskatteavdraget är en central del i regeringens politik för att höja sysselsättningen varaktigt. Regeringen föreslår nu att jobbskatteavdraget byggs ut med . Förslaget är både strukturellt och stabiliseringspolitiskt motiverat. En förstärkning av jobbskatteavdraget innebär att det blir mer lönsamt att ta ett jobb. Det bidrar därför till en högre sysselsättning och ett minskat utanförskap. Förslaget har också tydliga fördelaktiga effekter på sysselsättningen på både kort och medellång sikt. Jobbskatteavdraget bidrar till att fler personer stannar i arbetskraften under lågkonjunkturen samt förbättrar rörligheten på arbetsmarknaden. En ökad geografisk och yrkesmässig rörlighet på arbetsmarknaden är särskilt önskvärd inför nästa konjunkturuppgång då den ekonomiska krisen har drabbat regioner och yrken i olika stor utsträckning. Jobbskatte- avdraget bidrar också till en högre sökaktivitet vilket också främjar en starkare sysselsätt- ningsökning i nästa konjunkturuppgång. Dessutom leder skattesänkningen till högre disponibla inkomster, också för hushåll med låga eller genomsnittliga inkomster. Dessa hushåll kan väntas konsumera en förhållandevis stor del av ökningen av de disponibla inkomsterna, vilket bidrar till en högre samlad privat konsumtion och efterfrågan. Detta dämpar syssel- sättningsfallet och påskyndar vändningen uppåt på arbetsmarknaden. Regeringens tidigare genomförda och föreslagna åtgärder, tillsammans med det föreslagna fjärde steget i jobbskatteavdraget, bedöms bidra till 150 000 varaktigt fler sysselsatta. Jobbskatteavdragen bedöms stå för drygt hälften av denna uppgång. För att göra arbete mer lönsamt har regeringen infört ett jobbskatteavdrag i tre steg. Ett fjärde steg föreslås träda i kraft . Totalt kommer då skatten på arbetsinkomster inom ramen för de fyra stegen att ha sänkts med sammantaget ca . Sänkt skatt på arbete gör det mer lönsamt att arbeta Jobbskatteavdraget innebär att varje löntagare och företagare får behålla en större andel av sin arbetsinkomst. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta för dem som står utanför arbetsmark- naden, men bidrar också genom sänkt marginal- skatt till ett ökat arbetsutbud för många som redan har ett arbete. En förstärkning av jobbskatteavdraget är viktig i det nuvarande konjunkturläget. Den ökar hushållens disponibla inkomster, vilket stimulerar konsumtionen och dämpar sysselsättningsfallet. Förstärkningen av jobbskatteavdraget bidrar till att arbetskrafts- deltagandet upprätthålls, lönebildningen för- bättras och att rörligheten på arbetsmarknaden ökar. Detta främjar en stark sysselsättnings- ökning i nästa konjunkturuppgång. Regeringen bedömer att effekten av jobb- skatteavdraget blir att närmare 80 000 fler personer kommer i arbete på lång sikt. Jobb- skatteavdraget är därmed den enskilt viktigaste reformen i regeringens strävan att få fler i arbete och minska utanförskapet. Skatterna har varit höga på låga inkomster har tidigare beskattat låga inkomster relativt högt. Jobbskatteavdraget innebär att skatten har minskat avsevärt för t.ex. ett vård- biträde (se diagram 1.10). Diagram 1.10 Marginalskatt och genomsnittlig skatt för ett vårdbiträde Källa: Egna beräkningar. En löntagare får mer i plånboken Med de fyra stegen i jobbskatteavdraget har av alla heltidsarbetande fått skatte- sänkningar och sänkningar . När individer och familjer får mer kvar i plånboken efter skatt ökar självständigheten och möjligheterna att utforma sitt eget liv. Skattelättnaden blir störst för låg- och medelinkomsttagare Jobbskatteavdraget är utformat så att det ger procentuellt mest till dem som tjänar minst (se tabell 1.5). Tabell 1.5 Jobbskatteavdragen för olika löner 2010 lön), kronor Anm.: Grundlön 2008 för respektive yrkesgrupp (SSYK) från strukturlönestatistik, framskriven med beräknad löneförändring inom sektorn. Källor: och egna beräkningar. Ett LO-hushåll får nästan kvar Av tabell 1.6 framgår hur regeringens politik påverkar ekonomin i ett hushåll med två löntagare med normala inkomster, när hänsyn även tas till höjd avgift till arbetslöshets- försäkringen och borttagen skattereduktion för fackföreningsavgift och arbetslöshetskassa.7 Jobbskatteavdraget har den största effekten på den disponibla inkomsten. Nettoeffekten uppgår till nästan . Tabell 1.6 Hushåll med två heltidsarbetande. rörliga tillägg (månadslön) Sänkt skatt jobbskatt 14 Källor: och egna beräkningar. Jobbskatteavdraget leder till ökad rättvisa När det lönar sig bättre att arbeta blir det fler i arbete och färre i utanförskap. Då minskar inkomstspridningen och klyftorna i samhället (se diagram 1.11). Diagram 1.11 Effekt av jobbskatteavdraget på justerad disponibel inkomst för hela befolkningen i olika inkomstgrupper Källa: Egna beräkningar. 7 har vissa skatter och avgifter införts som försämrar hushållets ekonomi, t.ex. en ny avgift inom trafikförsäkringen, hemdatoravgift samt högre skatt på snus, tobak, öl och drivmedel. Storleken på dessa är beroende av konsumtionen men har beräknats till för den som brukar alla varukategorierna. Ökad aktivering inom arbetsmarknadspolitiken Arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgift under lågkonjunkturen är att förhindra att människor blir arbetslösa . Stödet till korttidsarbetslösa föreslås därför volym- mässigt öka med huvudsakligen samma inriktning som angavs i propositionen Åtgärder för jobb och omställning respektive ekonomiska vårproposition. Resurserna ska ytterligare fokuseras på fler praktikplatser och att sökaktiviteten upprätthålls på en god nivå. Regeringen uppskattar att de ökade resurserna bidrar till att antalet platser i arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling ökar med 4 000 och att 8 000 fler får förstärkt arbets- förmedling i form av intensifierade förmedlings- tjänster (coachning). Arbetsmarknadsutbild- ningen ökar med ca 1 000 platser . En ny aktiveringsinsats, Lyft, föreslås inom statliga och kommunala verksamheter samt ideella organisationer med viss verksamhet. Regeringen beräknar att Lyft kommer att omfatta ca 40 000 platser. Aktiveringsinsatsen ska avse verksamhet inom miljö, skogsvård, kulturarvet, omsorg och skola. Åtgärden syftar till att arbetslösa ska upprätthålla kontakten med arbetslivet som den kan ses som en investering i vår miljö och omsorg. För att säkerställa implementering och antalet platser i Lyft avser regeringen att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tillsätta en förhandlingsperson. Denna person, som ska ingå i Arbetsförmedlingens organisation, kommer att ha till uppgift att informera och förhandla fram aktiveringsplatser. Stödet för långtidsarbetslösa föreslås även fortsättningsvis inriktas på att erbjuda plats i jobb- och utvecklingsgarantin, i jobbgarantin för ungdomar samt omfatta möjligheter till nystartsjobb och särskilt anställningsstöd. I jobb- och utvecklingsgarantin kommer fler deltagare erbjudas aktiverings- och utbildnings- insatser. Hälften av platserna i Lyft och i arbetsmarknadsutbildning beräknas kunna erbjudas till deltagare i garantierna. För att kunna bibehålla kvaliteten i Arbetsförmedlingens verksamhet när arbetslös- heten förväntas stiga kraftigt föreslår regeringen också att Arbetsförmedlingens resurser ökas med 2010. Därutöver tillförs Arbetsförmedlingen 2010 ca med anledning av sjukförsäkrings- reformen (se nedan). Förstärkningen av den aktiva arbetsmarknads- politiken 2010 är möjlig genom att kostnaderna för delar av de arbetsmarknadspolitiska insats- erna blir lägre 2010 jämfört med vad regeringen tidigare beräknat. kvarstår regeringens tidigare bedömning av resursbehovet i garantierna. Dessutom innebär satsningen att utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen minskar . Ytterligare insatser för att bekämpa ungdoms- arbetslösheten presenteras i denna proposition. Intensifierade förmedlingsinsatser och fler insatser inom jobbgarantin för unga införs. Nya insatser inom jobbgarantin inkluderar den nya aktiveringsåtgärden Lyft, svenska för invandrare (sfi) och arbetslivsinriktad rehabilitering. Dessutom får deltagare i jobbgarantin för ungdomar del av stöd till start av näringsverksamhet, vilket innebär att även personer kan få ta del av detta stöd. Som ett komplement till den utbildning som erbjuds inom jobbgarantin för ungdomar föreslås också en extra studiemotiverande insats för arbetslösa ungdomar som inte avslutat sin gymnasieutbildning. Insatsen omfattar 1 000 utbildningsplatser inom folkhögskolorna. Del- tagare inom jobbgarantin för ungdomar som har fyllt ges möjlighet att delta i jobbgarantin på deltid och att studera inom den kommunala vuxenutbildningen resterande tid. Deltagare i jobbgarantin ges också möjlighet att studera svenska för invandrare (sfi) på deltid som de resterande tid deltar i andra aktiviteter inom jobbgarantin. Även det utökade antalet platser inom det reguljära utbildningssystemet som redovisas nedan syftar till att förbättra kompetensen och arbetsmarknadssituationen för unga. Sammantaget ligger dessa åtgärder väl i linje med den ungdomsstrategi regeringen har utarbetat och som i det längre perspektivet syftar till bland annat ett bättre fungerande utbildningssystem. är en väl fungerande skola den bästa åtgärden för att förbättra arbetsmarknadssituationen för unga. Utöver dessa arbetsmarknadspolitiska åtgär- der avser regeringen att genomföra ett innovationsprogram för att stimulera ungas entreprenörskap. Genom de satsningar på arbetsmarknadspolitiken som regeringen nu genomför för vuxna och ungdomar, kommer antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program att öka kraftigt och 2010 (se diagram 1.12). Snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare En potential för att öka arbetskraftsutbudet finns inom gruppen utrikes födda. En förbättrad integration på arbetsmarknaden är viktig också av detta skäl. Regeringen föreslår att ett nytt system för att uppnå en snabbare etablering på arbetsmarknaden införs för nyanlända in- vandrare. Det reformerade systemet innebär bland annat en ersättning som ger nyanlända bättre möjligheter att aktivt delta i aktiviteter och att arbeta vid sidan av etableringsaktiviteter. Arbetsförmedlingen får en tydligare roll och ett samordnande ansvar för att påskynda den nyanländes etablering. Diagram 1.12 Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program Källor: Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Tillfällig utbildningssatsning är en effektiv krisåtgärd Sysselsättningen beräknas minska till slutet av 2010 som ungdomskullarna ökar. Det finns därför ett behov av ytterligare temporära utbildningssatsningar. I detta sammanhang är det viktigt att framhålla att utbildningsplatser under en djup lågkonjunktur motverkar att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. En effekt är att de som har utbildat sig får högre produktivitet och därmed förbättrar sina möjligheter att få en anställning. Utbildning kan också vara ett sätt att undvika en stigmatiserande arbetslöshet. En annan effekt av utbildnings- satsningen är att jobbchanserna ökar även för de arbetslösa som inte utbildar sig. efterfrågan på arbetskraft på kort sikt är given. När fler människor är under utbildning blir det färre sökande per ledigt jobb, vilket gynnar övriga arbetslösa. Utbildningssatsningarna bör vara tillfälliga, breda och omfatta utbildningar på olika nivåer, dvs. utbildning på komvux/yrkesvux, yrkeshög- skolan samt universitet och högskola. Ju fler utbildningsalternativ som erbjuds desto bättre förutsättningar ges för en god matchning mellan individ och utbildning. Huvudprincipen för ytterligare satsningar inom det reguljära utbildningssystemet bör också vara att de som utbildar sig finansierar utbildningen med en kombination av studiebidrag och studielån eftersom ett sådant system ger de studerande tydligare ekonomiska incitament att ta vara på utbildningen. Det är därmed mer sannolikt att utbildningen leder till högre produktivitet och anställningsbarhet. Regeringen föreslår att tillfälligt öka antalet utbildningsplatser inom yrkesvux/komvux, samt universitet och högskola. Utgifterna för denna tillfälliga utbildningssatsning uppgår till ca 2010 och ca 2011. Satsningen innebär 10 000 fler platser på universitet och högskolor, 3 000 fler platser på () samt 10 000 fler platser på yrkesvux/komvux. Kostnaden för studiemedel är inkluderad för samtliga utbildningsplatser. Satsningen ska vara temporär eftersom den samhällsekonomiska kostnaden för utbildning är låg under den djupa lågkonjunkturen, då alternativet för en del människor i stället hade varit arbetslöshet. När arbetskraftsefterfrågan vänder uppåt igen är det viktigt att människor inte stannar kvar i olika åtgärder utan söker arbete för att undvika flaskhalsproblem. Mot bakgrund av att konjunkturläget väntas bli bättre 2012 föreslås inga ytterligare anslagsfinansierade utbildningsplatser . Detta under- stryker satsningens koppling till den djupa låg- konjunkturen och dess temporära utformning. Regeringen avser att återkomma med ett förslag om studieavgifter på högskolan för studenter utanför EES-området . Ett sådant förslag innebär att det frigörs ett utrymme inom grundutbildningsanslaget som kan komma övriga studenter till del i form av fler platser och ökad kvalitet. På så sätt sker en avtrappning av den temporära utbildnings- Totalt omfattar regeringens satsning 75 500 platser inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Tabell 1.7 Förstärkning av aktiv arbetsmarknadspolitik och utbildningssatsning Jämfört med ekonomiska vårproposition Arbetspraktik/praktisk kompetensutveckling Ny aktiveringsinsats inom statlig och Utbildningspaket, Antal årsstudieplatser Källa: Egna beräkningar. Vägen tillbaka till arbete förbättras Sedan sjukförsäkringsreformen genomfördes har sjukskrivningsprocessen blivit mer aktiv och insatser görs tidigare för att människors arbetsförmåga bättre ska tas till vara.