prop · GX031d15 · 2009-09-21 00:00:00 — I strategin ingår att medlemsstaterna tar fram nationella handlingsprogram. Dessa program är indelade i 24 mål, de s.k. riktlinjerna. Medlemsstaterna presenterar den politik som avses bidra till att riktlinjerna uppfylls. handlingsprogram har också redovisats i skrivelser till . Handlingsprogrammet för 20082010 lämnades till (rskr. 2008/09:34). De finansiella och realekonomiska kriserna präglar de kortsiktiga insatser som genomförs. Lissabonstrategins insatser för långsiktig utveckling med hållbar tillväxt och full sysselsättning fortgår emellertid. Arbetslivspolitiken bidrar särskilt till att uppfylla tre av handlingsplanens riktlinjer. -Riktlinje 17: Genomföra en sysselsättningspolitik som syftar till att uppnå full sysselsättning, förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet och öka graden av social och territoriell sammanhållning. -Riktlinje 21: Främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden, med vederbörligt beaktande av den roll som tillkommer arbetsmarknadens parter. -Riktlinje 22: Sörja för en sysselsättningsfrämjande utveckling av arbetskostnader och mekanismer för fastställande av löner. 4.4Resultat och analys Arbetsmiljö Enligt regeringen kan en god arbetsmiljö främja flexibilitet, produktivitet och konkurrens. De indikatorer för arbetsmiljön som används för att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: -Antal dödsfall i arbetsolyckor. Källa: /. -Antal anmälda arbetsolyckor. Källa: /() och . -Antal anmälda arbetssjukdomar. Källa: /. -Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär. Källa: /. -Andel som dels inte kan koppla bort tankarna från arbetet när de är lediga och dels upplever att de har litet handlingsutrymme. Denna undersökning görs endast och redovisas därför inte i denna proposition. -Anställda och ohälsa. Källa: och . Utvecklingen avseende dödsolyckor i arbetslivet samt övriga arbetsolyckor och arbetssjukdomar beskrivs i nedanstående diagram. Diagram 4.1 Antal dödsfall i arbetsolyckor 19922008 Källa: /,och Sammantaget minskade antalet dödsolyckor med åtta jämfört med . Totalt omkom 67 förvärvsarbetande (inklusive egenföretagare), varav 53 anställda. Den långsiktiga utvecklingen av antalet dödsolyckor visar på en stadig minskning, bortsett då fartyget förliste. skedde dock en viss ökning. Ökningen fortsatte för att därefter avta och hamna på en lägre nivå än 2007. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 olyckor med dödlig utgång drabbar främst män. Av totalt 67 omkomna var 62 män. Den vanligaste orsaken till dödsolyckor i arbetet 2008 var förlorad kontroll över fordon. Detta föranledde 24 dödsfall, vilket är en minskning med tio dödsfall jämfört med . Därefter följer fallolyckor som orsakade tolv dödsfall . De branscher där flest dödsolyckor inträffade var byggverksamhet, jakt, jord- och skogsbruk, tillverkning samt transport och kommunikation. Många av dödsolyckorna drabbar äldre och av de omkomna 2008 var eller äldre. Antalet dödsolyckor per 100 000 sysselsatta uppgick till 1,5 personer . Som en jämförelse kan nämnas att genomsnittet för EU15 var 2,5 personer 2006. Diagram 4.2 Antal anmälda arbetsolyckor i 19922008 Antal per tusen förvärvsarbetande Källa: /, SCB() över en längre tidsperiod har det totala antalet arbetsolyckor minskat kraftigt, främst för männen. Efter en uppgång och ligger nu frekvensen anmälda arbetsolyckor på en lägre nivå än (se diagram 4.2). Enligt preliminära statistik har det inrapporterats 28 000 arbetsolyckor som medfört frånvaro från arbetet och 52 200 olyckor som inte ledde till frånvaro. Detta utgör en ökning med knappt en procent jämfört med . Bland kvinnor var det inom livsmedels-, dryckesvaru- och tobaksvarutillverkning, massa-, pappers- och pappersvarutillverkning samt trävarutillverkning som flest anmälda arbetsolyckor med frånvaro per 1 000 förvärvsarbetande anmäldes . Tillverkning av mineraliska produkter, stål- och metallframställning samt trävarutillverkning är de näringsgrenar som har de högsta relativa frekvenserna bland män. hört till de mest olycksdrabbade. Hos män är händerna den kroppsdel som oftast skadas vid en arbetsolycka. Kvinnor skadar sig oftast i höft, ben eller fötter. Diagram 4.3 Antal anmälda arbetsolyckor med mer än tre sjukdagar inom EU15 och 19972006 Antal per 100 000 sysselsatta inom nio gemensamma branscher Både i och EU15 finns en tendens till nedgång av antalet arbetsolyckor som lett . Detta gäller för både kvinnor och män, men är särskilt markant för män i EU15. Nedgången har pågått längre inom EU15 än i . Frekvensen av arbetsolyckor är dock fortfarande mycket högre för EU15 än för , särskilt för män där nivån är drygt högre. För kvinnor har EU15 drygt två gånger högre nivå än i (se diagram 4.3). Diagram 4.4 Antal anmälda arbetssjukdomar 19922008 Antal per tusen förvärvsarbetande arbetstagare och egenföretagare Källa: /, SCB() Antalet anmälda arbetssjukdomar har minskat kraftigt, med . Jämfört med 2007 har antalet anmälda arbetssjukdomar minskat för kvinnor och för män. Den vanligaste orsaken till anmälda arbetssjukdomar är fysisk belastning. Drygt hälften av arbetssjukdomarna som orsakades berodde på belastningsfaktorer. Andelen arbetssjukdomar som orsakades av belastningsfaktorer var något större bland män än bland kvinnor. Organisatoriska eller sociala faktorer ligger bakom mer än var femte anmälan och är därmed den näst vanligaste orsaken till arbetssjukdom. Det finns dock skillnader mellan könen så till vida att kvinnor i högre grad än män rapporterar sjukdomar som beror på organisatoriska eller sociala faktorer. Bland kvinnor ligger dessa faktorer bakom nästan en tredjedel av samtliga anmälningar. Män har fler anmälningar relaterade till bullerskador, av dem som drabbas av bullerskador är män. Antalet anmälningar när det gäller fysisk belastning är ungefär hälften så många som , medan antalet arbetssjukdomar som orsakats av organisatoriska eller sociala faktorer ligger på ungefär samma nivå som 1998. Diagram 4.4 visar en kraftig upp- och nedgång . Detta återspeglar de förändringar i försäkringsvillkoren som infördes dessa år. Den uppstramning av regelverket som infördes föregicks av en massiv informationskampanj, vilket är en trolig anledning till ett kraftigt ökat antal anmälningar. Diagram 4.5 Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär 19972008 Källa: , SCB() fram ökade den andel av sjukfrånvaron som uppgavs vara arbetsrelaterad. Därefter har denna andel mer än halverats. Särskilt markant var minskningen för kvinnor (se diagram 4.5). Uppgifterna bygger på den egna bedömningen av dem som ingår i undersökningen arbetsorsakade besvär. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.6 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos kvinnor 19942007 Värk skuldror, axlar Källa: SCB () Diagram 4.7 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos män Värk skuldror, axlar Källa: SCB () Anm. ändrades datainsamlingen i undersökningen rörande Anställda och ohälsa, vilket betyder betydligt färre svarande jämfört med tidigare Förändringar bör därför tolkas med försiktighet. Ovanstående diagram illustrerar upplevda besvär avseende olika symptom hos förvärvsarbetande som kan ha en koppling till arbetslivet. Som framgår finns det skillnader mellan kvinnor (diagram 4.6) och män (diagram 4.7), då kvinnor i högre utsträckning än män upplever sig ha besvär i samtliga fall. I undersökningen 2007 ses åter en ökning av andelen kvinnor som ofta är trötta samt upplever ängslan och oro medan en minskning av dessa besvär är tydlig för män. Andelen som anger att de har värk i skuldror och axlar samt har sömnbesvär är ungefär densamma som 2006 för både kvinnor och män. kärnuppgift är att utöva tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljölagen m.m. Verket meddelar också föreskrifter och allmänna råd med stöd av i första hand arbets- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 miljölagen, verket ansvarar för införlivandet av ett antal EG-direktiv i det svenska rättssystemet och bedriver informationsverksamhet inom arbetsmiljöområdet. I det följande ges en kortfattad beskrivning av verksamheten. På tillsynsområdet har målet för verket varit att bedriva en effektiv, rättssäker och samordnad tillsyn. Tillsynsinsatserna fokuserades på riskfyllda arbetsmiljöer och på konkreta arbetsmiljörisker vid de arbetsställen där riskerna är störst. Antalet tillsynsbesök har utvecklats enligt följande: Tabell 4.2 Antal tillsynsbesök 20052008 Beträffande antalet besökta arbetsställen ser utvecklingen ut på följande sätt: Tabell 4.3 Antal besökta arbetsställen 20052008 Antalet tillsynsbeslut i form av förelägganden och förbud minskade något , men ökade . Även antalet ställda krav i förelägganden och förbud minskade något , men ökade . Uppföljningsbesök på arbetsställena utgjorde av samtliga förrättningar . Sådana återbesök säkerställer enligt verket att brister i arbetsmiljön åtgärdas. Inom verkets tillsynsarbete utförs fler inspektioner per inspektör än tidigare, vilket visar på en ökad effektivitet. Det förhållandet att antalet krav i tillsynsbeslut ökat kan tyda på att verkets arbete med urvalsmetoder för att identifiera de mest riskfyllda arbetsställena har gett resultat. Totalt av tillsynen 2008 omfattade gemensamma tillsynsaktiviteter, bland annat inom sex särskilt utvalda tillsynsområden. En annan del av insatserna avsåg s.k. obligatorisk tillsyn, dvs. sådan tillsyn som föranleds av initiativ av skyddsombud, olycksfallutredningar m.m. Verket genomförde en särskild utredning om utvecklingen av dödsolyckor. Ett antal förslag till åtgärder för att se över verkets rutiner och insatser togs fram. att tillsynsinsatser på flera specifika områden har lett till varaktiga förbättringar av arbetsmiljön. pågår också en översyn av hela inspektionsprocessen. Marknadskontroll av produkter är en viktig del av tillsynsarbetet. Verket har öppnat 73 marknadskontrollärenden mot leverantörer och tillverkare varav 48 har avslutats. tar verket fram sex tillsynsprogram för marknadskontroll inom särskilt utvalda områden. Syftet är att genomföra fler tillsynsinsatser på marknaden för att tidigt få bort farliga produkter. har arbetat systematiskt med att minska antalet regler och förtydliga regelstrukturen. har antalet författningar nästan halverats och antalet paragrafer minskat till en tredjedel. Verkets regelarbete 2008 har innefattat ett fortsatt arbete med att uppfylla regeringens mål att minska företagens administrativa börda. Bland annat upphävdes kravet på årlig skriftlig sammanställning av ohälsa, olycksfall och allvarliga tillbud i arbetet. har sex författningar utfärdats och fyra kunnat upphävas. De administrativa kostnaderna, som har sitt ursprung i regelverk, har minskat med sammanlagt . Därtill har verket deltagit i ett omfattande internationellt och nationellt standardiseringsarbete. Inom informationsområdet har fått ett resurstillskott , som bland annat kommer att användas till utveckling av hemsidan, information till nya arbetsgivare, synliggörande av de positiva effekterna av en god arbetsmiljö och satsningar på branschanpassad information. Verket har också fortsatt att ta fram kommunikationsplaner inför prioriterade tillsynsinsatser. genomfördes samverkansträffar med , länsstyrelser och politiker i hela landet angående arbetsmiljön inom . Verkets webbplats hade mer än två miljoner besök . Av dessa var 650 000 unika besökare, vilket var en ökning jämfört med året innan. För att konkretisera sitt sektorsansvar inom handikappområdet har verket fastställt fem etappmål som ska vara uppfyllda . Samarbetet med polis och åklagare har lett till att arbetsmiljöbrott nu kommer att finnas på schemat i polisutbildningen. har bedrivit ett omfattade internationellt arbete, främst inom ramen för EU. Sammanfattningsvis kan konstateras att har ökat sin effektivitet på tillsynssidan och bedriver ett brett utvecklingsarbete inom flera viktiga områden. För att öka inspektörernas närvaro på arbetsplatserna ser verket över hela inspektionsprocessen och särskilda utvecklingsinsatser görs på områden som marknadskontroll och information, vilka har fått ett utökat resurstillskott av regeringen. Den sammantagna bilden är att använder sina tilldelade resurser på ett effektivt och väl genomtänkt sätt. Skyddsombud utgör en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd till arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. Regeringen har uppdragit åt () att se över rutinerna för administration och redovisning av hur det statliga stödet till regional skyddsombudsverksamhet används och vid behov utarbeta nya rutiner. ESV ska under uppdragets gång inhämta synpunkter från och arbetsmarknadens parter. Uppdraget ska redovisas . Särskild satsning på arbetsmiljö I budgetpropositionen avsattes 2009, 2010 och för extra arbetsmiljöinsatser. Satsningen utgår från inriktningen för den förnyade arbetsmiljöpolitiken, som innebär att politiken ska bidra till den samlade jobbpolitiken samt att den ska lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft. har därför tillförts extra medel inom tre områden, informations- och kunskapssatsning, förstärkt information till utländska företag och arbetstagare samt marknadskontroll och standardiseringsarbete. Resultatet av dessa förstärkningar kommer att kunna redovisas närmare i nästa års budgetproposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Syftet är att förstärka informations- och kunskapsspridning om arbetsmiljöfrågor så att fler arbetsplatser, även de minsta, stimuleras till ett effektivt arbetsmiljöarbete. Förstärkt information till utländska företag och arbetstagare Satsningen innebär en ökad information om bland annat arbetsmiljöregler till utländska företagare och arbetstagare. Marknadskontroll är en obligatorisk uppgift till följd av EU-medlemskapet och en central del av åtgärderna för en väl fungerande inre marknad för säkra varor. Deltagande i standardiseringsarbetet är en viktig del i regelarbetet. De extra medlen syftar till att förstärka insatser inom dessa områden. Regeringen utsåg en särskild utredare med uppdrag att se över behovet av och möjligheterna att införa marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet (dir. 2008:129). lämnade utredningen delbetänkandet En ny modell för arbetsmiljötillsyn (SOU 2009:40), som avser den del av uppdraget som gäller att utreda möjligheterna att koppla marknadsorienterade styrmedel till tillsyn. Utredningen skulle i sitt arbete särskilt beakta det system som har införts i med genomgång av arbetsställen s.k. screening och åsättande av s.k. . I korthet innebär utredningens förslag att en ny tillsynsmodell med delar av den danska modellen som förebild införs. Delbetänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Utredningen ska redovisa kvarvarande frågor i ett slutbetänkande . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 I syfte att stimulera till ökad forskning inom området arbetsmiljö och lönsamhet har regeringen gett () i uppdrag att utlysa ett särskilt forskningsbidrag. Totalt är avsatta för ändamålet . Medlen utlystes och beslut om bidrag togs . Regeringen har behov av att på ett samlat sätt få kunskap om aktuella forskningsrön och tillsattes ett arbetsmiljöpolitiskt kunskapsråd (dir. 2008:101). I rådet ingår forskare och experter från forskningsrelaterade myndigheter och organisationer. Utöver möten med den politiska ledningen och tjänstemän vid har kunskapsrådet bl.a. deltagit vid ett större seminarium , arrangerat av och publicerade rådet rapporten arbetsmiljö en framgångsfaktor (SOU 2009:47). beslutade i enlighet med regeringens förslag budgetproposition att avveckla () per . Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle ansvara för att genomföra avvecklingen av fr.o.m. (dir. 2007:42). Den organisatoriska formen för avvecklingen var den nya myndigheten för () som också var arbetsgivare för den uppsagda personalen. Totalt gick 271 uppsagda personer över till AVM från . upphörde och därmed var arbetet med att avveckla avslutat. då AVM upphörde hade av de 271 uppsagda sin situation ordnad, dvs. Av dem som hade en ordnad situation arbetade och hade gått i ålderspension eller tagit ut pensionsersättning. Sammantaget hade 120 personer som arbetat på som forskare en uppsägningstid som fortfarande löpte då AVM började sin verksamhet. då AVM upphörde hade 115 forskare sin situation ordnad genom nytt arbete eller pension och 5 personer var arbetssökande. Av dem som hade sin situation ordnad arbetade som forskare. Av de som inte längre arbetade med forskning var pensionärer, arbetade med annat än forskning och var arbetssökande. Det är dock svårt att säga exakt hur många som fortfarande arbetar med arbetslivsforskning, eftersom vissa av de forskare som har pensionsersättning som sin huvudsakliga inkomstkälla nu forskar på deltid. De som har gått till annat arbete och inte längre arbetar med forskning vid universitet eller högskolor är främst anställda inom andra statliga myndigheter och arbetar bl. a. med analys-, utvärderings- och utvecklingsarbete. Exempel på arbetsgivare är , och . 4.4.2Analys och slutsatser arbetsmiljö De i tidigare avsnitt (4.4.1) beskrivna indikatorerna tyder på en fortsatt positiv utveckling inom arbetsmiljöområdet. Både arbetsolyckor som medfört fler än tre dagars sjukfrånvaro och arbetssjukdomar fortsätter stadigt att minska. Dessa förbättringar gäller generellt, men det finns stora variationer mellan yrkesgrupper och branscher, liksom mellan män och kvinnor samt äldre och ungdomar. Ett förhållande som det finns särskild anledning att ur ett riskperspektiv uppmärksamma är att antalet arbetsolyckor utan sjukfrånvaro inte har minskat i antal . har antalet tvärtom ökat något. Många hot- och våldsituationer återfinns bland dessa olyckor utan sjukfrånvaro. Det är viktigt att även mindre allvarliga olyckor uppmärksammas, eftersom det kan ge värdefull information för arbetsplatsens riskförebyggande arbete. Även när det gäller antalet dödsolyckor, som och , uppvisade en oroande ökning har den negativa utvecklingen vänt och antalet dödsolyckor blev totalt lägre än . Denna avtagande trend har fortsatt . Vad som är orsaken till nedgången går dock inte att säga. Eftersom talen är så låga kan slumpmässiga variationer spela in. Den ökade uppmärksamhet som riktats mot området kan troligen i sig ha haft en positiv inverkan genom att höja riskmedvetenheten bland både arbetsgivare och anställda. har också ett antal åtgärder vidtagits för de mest riskutsatta branscherna så som byggarbetsplatser och jordbruk (genomförandet av byggplatsdirektivet och projekt för bättre arbetsmiljö inom jordbrukssektorn). Utifrån den analys om dödsolyckor som () genomförde har också verkets insatser och rutiner utvecklats. En målsättning är bland annat att i högre utsträckning nå de små företagen där analysen visade att de största riskerna för allvarliga olycksfall fanns. Dessa insatser bedöms långsiktigt innebära en positiv inverkan på utvecklingen. har allt färre uppgett sin sjukfrånvaro som arbetsrelaterad. Även sjukfrånvaron i helhet fortsätter att minska (se vidare utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp). Betydande förändringar har genomförts inom sjukförsäkringen, vilket sannolikt haft stor inverkan på utvecklingen. Bland annat har den så kallade rehabiliteringskedjan införts i syfte att ge en snabbare återgång i arbete. Insatser har också genomförts (se vidare kapitel 3 Arbetsmarknad) i syfte att öka möjligheterna för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden att träda in, det gäller bland annat långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa. I en lågkonjunktur har också tidigare funnits en benägenhet till minskad sjukfrånvaro kopplat till att den anställde upplever det som en större risk att vara frånvarande från arbetet i en situation där uppsägningar sker. Sammantaget innebär detta att fler personer med någon form av hälsoproblem kommer att finnas på arbetsplatserna. Det är i sig positivt att så många som möjligt, även de som inte har en hundraprocentig arbetsförmåga, är i arbete. Utanförskap är sannolikt den enskilt största riskfaktorn mot hälsa. Det är dock angeläget att vara särskilt observant på utvecklingen inte minst ur arbetsmiljösynpunkt. Det gäller särskilt behovet att anpassa arbetsförhållandena så att var och ens kapacitet långsiktigt kan tas till vara och att minska risken för utslagning. AV har också konstaterat att det finns brister i arbetsgivarens kunskap när det gäller frågor om anpassning och rehabilitering. AV har ett särskilt ansvar när det gäller att tydliggöra och informera om de lagar och regler som gäller på arbetsmiljöområdet. Det kan ske både genom verkets hemsida och i tillsynsverksamheten. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 översyn av AV:s föreskrifter inom detta område pågår. AV och har en samverkan inom området, denna samverkan kan behöva utvecklas. När det gäller effekter på arbetshälsan utifrån ett förändrat konjunkturläge är erfarenheterna från tidigare lågkonjunkturer att sådana effekter främst kommer i ett senare skede. I samband med en konjunkturnedgång ställs ofta krav på förändringar i verksamheten. Det är angeläget att erfarenheterna från tidigare lågkonjunkturer tas till vara för att motverka att negativa effekter uppkommer i form av ohälsa och utslagning från arbetslivet. Inte minst bör den forskning som belyser långsiktiga hälsoeffekter av konjunkturellt betingade förändringar på arbetsplatserna uppmärksammas. Ett systematiskt arbetsmiljöarbete som fångar upp och åtgärdar problem i ett tidigt skede blir särskilt betydelsefullt. bör ett utnyttjande av den betydande kunskap som finns om hur förändringsarbete bäst kan bedrivas vara ett kraftfullt förebyggande redskap med långsiktiga vinster för verksamheterna. Arbetsgivarna måste ge hög prioritet åt arbetsmiljöfrågorna och se dem som viktiga, inte minst för att ha ett bra utgångsläge när konjunkturen vänder. Det är därför viktigt att det finns en medvetenhet och kunskap inte bara om arbetsmiljörisker utan också om de verksamhetsmässiga vinsterna som en god arbetsmiljö medför. Flera av insatserna syftar till att stärka denna kunskap och medvetenhet. Det gäller bland annat det uppdrag som regeringen har lämnat till () om utlysning av forskningsmedel inom området arbetsmiljö och lönsamhet samt satsningen på ökad informations- och kunskapsförmedling vid AV. Det är dock ännu för tidigt att dra några slutsatser när det gäller resultaten av dessa satsningar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 4.5Resultat och analys arbetsrätt Inom arbetsrätten är det komplicerat att genom indikatorer visa fullt ut hur spelreglerna på det arbetsrättsliga området fungerar. De indikatorer som används kan dock ge en bild av hur exempelvis möjliga anställningsformer enligt lag och avtal utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Följande resultatindikatorer redovisas inom arbetsrättens område: -Deltidsanställning eller tidsbegränsad anställning. -Tidsbegränsad anställning. Källa till samtliga indikatorer är arbetskraftsundersökning (). Den vanligen arbetade tiden för heltidsarbetande kvinnor och män uppgick , vilket är ett oförändrat läge jämfört med . Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande avser den tid som heltidsarbetande personer (mer än 34 timmars arbetstid) uppger att de arbetar en vanlig vecka. Eftersom män arbetar heltid i större utsträckning än kvinnor representerar diagrammet för vanligen arbetad tid för heltidsarbetande betydligt färre kvinnor än män. Den faktiskt arbetade tiden för alla personer i arbete är betydligt lägre för kvinnor än för män (se diagram 4.8). uppgick den faktiskt arbetade tiden till i genomsnitt något för kvinnor och för män, vilket är en marginell minskning för männen och en marginell ökning för kvinnorna jämfört med . Faktisk arbetad tid beräknas bland sysselsatta som är i arbete, dvs. som inte av någon anledning är frånvarande från arbetet.