prop · GX031d15 · 2009-09-21 00:00:00 — erligt utvecklingen på arbetsmarknaden. Regeringen har ännu inte tagit ställning till om det utöver det bör göras en speciell utvärdering av nedsättningen av socialavgifter för ungdomar, och i så fall när och hur denna utvärdering bör ske. Stöd till start av näringsverksamhet Ett framgångsrikt program (RiR 2008:24) har granskat stöd till start av näringsverksamhet. Syftet med granskningen har varit att undersöka effekterna av programmet, dels på utflödet från arbetslöshet till sysselsättning, dels på eventuella dödviktseffekter och direkt undanträngning. Enligt bedömning är stöd till start av näringsverksamhet ett framgångsrikt program. Stödet har positiva effekter på deltagarnas sysselsättning i jämförelse med att vara arbetslösa eller delta i övriga arbetsmarknadspolitiska program. Det är dock förenat med negativa effekter i termer av undanträngning av annan verksamhet, då deltagare får en fördel gentemot konkurrenter, främst i form av en tryggad försörjning. noterar att programvolymen har minskat kraftigt . anser att stöd till start av näringsverksamhet borde prioriteras högre och rekommenderar att Arbetsförmedlingen i högre grad gör detta, att Arbetsförmedlingens personal får bättre kunskapsstöd kring arbetsmarknadens funktionssätt och programeffekter, att stödets effekter redovisas på ett tydligare sätt och att programmet följs upp på ett bättre sätt. I rapporten lämnar dessutom en generell rekommendation om att regeringen borde skaffa bättre kunskap om effekterna av olika arbetsmarknadspolitiska program för att bättre kunna uppfylla och återrapportera målet för arbetsmarknadspolitiken om en väl fungerande arbetsmarknad. Regeringen genomför kontinuerligt utvärderingar av arbetsmarknadspolitiken för att säkerställa att de genomförda insatserna för att minska utanförskapet och skapa en väl fungerande arbetsmarknad utförs. Stöd till start av näringsverksamhet är ett arbetsmarknadspolitiskt program som leder till ökat nyföretagande och en övergång från arbetslöshet till arbete. Regeringen föreslår därför att stöd till start av näringsverksamhet utvidgas till att även gälla ungdomar inskrivna i jobbgarantin för ung- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Rekommendationen från har därmed beaktats. regeringens redovisning (RiR 2008:26) har granskat dels om regeringen har definierat och redovisat begreppet utanförskap på arbetsmarknaden på ett sådant sätt att det kan följas upp och användas som ett mål för sysselsättningspolitiken, dels om regeringen redovisar sysselsättningspolitikens effekter på arbetskraftsutbud och sysselsättning på ett tydligt sätt. anser att regeringens mål att utanförskapet ska minska inte uppfyller de krav på tydlighet och uppföljbarhet som bland annat ställer på målvariabler. konstaterar att krav på målvariabler avser myndighetsstyrning och budgetstyrning, men anser att dessa krav även bör gälla mål på en högre nivå. anser även att regeringens redovisning av utanförskapet i de ekonomiska propositionerna är otydlig. rekommenderar därför regeringen att precisera begreppet utanförskap och att vidareutveckla det sysselsättningspolitiska ramverket så att det kan användas för att utvärdera politikens effekter. Regeringen vill tydliggöra att den i budgetpropositionen slog fast att sysselsättningspolitikens främsta uppgift är att öka den sysselsättningsnivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans. Målsättningen innebär att det är sysselsättningsnivån i genomsnitt över en konjunkturcykel som ska öka. Regeringen vill vidare tydliggöra att utanförskapsbegreppet syftar till att belysa att det är betydligt fler än de som räknas som arbetslösa som har svårigheter på arbetsmarknaden och att dessa svårigheter till och med kan vara allvarligare än de svårigheter som arbetslösa har. erfarenheter av kvantitativa mål inom sysselsättningspolitiken har visat att sådana mål kan vara problematiska och leda politiken fel, se vidare ekonomiska vårproposition. Re- geringen anser att det övergripande målet för politiken inte bör kompletteras med kvantitativa mål för enskilda indikatorer, t.ex. avseende sysselsättningsgrad och arbetslöshet. Regeringens bedömning är också att arbetsmarknaden måste bevakas med en bred uppsättning indikatorer som beskriver arbetsmarknadssituationen för hela befolkningen i arbetsför ålder. bland annat indikatorer som följer utvecklingen för såväl sysselsättning och arbetslöshet som sjukfrånvaro, samt indikatorer som beskriver vad personer utanför arbetskraften har för huvudsaklig verksamhet. Den centrala statistikkällan för att beskriva detta är () Arbetskraftsundersökningar (). Inom ramen för regeringens ramverk för sysselsättningspolitiken pågår därför ett arbete med att vidareutveckla arbetsmarknadsstatistiken och statistikredovisningen. har de första resultaten av detta arbete publicerats på SCB:s webbplats och SCB kommer successivt att publicera nya och bättre indikatorer, bland annat med hjälp av den urvalsökning i med 24 000 individer per kvartal som regeringen föreslog proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99). Rekommendationerna från har därmed beaktats. anser vidare att redovisningen av de förväntade effekterna av regeringens sysselsättningspolitik har förbättrats sedan regeringen tillträdde, men att det fortfarande finns möjligheter till ytterligare förbättringar. pekar exempelvis på att antaganden som ligger till grund för bedömningarna sällan presenteras. För att tillmötesgå önskemål om ökad transparens i redovisningen aviserade därför regeringen i budgetpropositionen att man fortsättningsvis avser att separat publicera en mer detaljerad redovisning av de antaganden som ligger till grund för regeringens bedömningar. Detta sker i rapportserien Rapport från ekonomiska avdelningen. Rekommendationen från har därmed beaktats. Vidare anser att regeringen inte i detalj redovisar hur förändringar i beräkningsmodeller påverkat bedömningarna av den förda politikens effekter. rekommenderar därför regeringen att förbättra redovisningen av sysselsättningspolitikens effekter ytterligare och att kostnadsbedömningar av sysselsättningspolitiska reformer bör kompletteras med klara siffersatta angivelser av hur de förväntade beteendeförändringarna påverkar kostnaderna. Den nuvarande regeringens mål med reformer inom olika områden är att de ska vara strukturellt riktiga och kostnadseffektiva. De kostnadsberäkningar av olika förslag som ligger till grund för regeringens beslut är statiska. visar att dessa skattningar fungerar väl. De dynamiska skattningarna uppvisar större osäkerhet, både med avseende på BNP och sysselsättning, och hur dessa förändringar påverkar den offentliga sektorns skatter och utgifter. Även om det sker ett kontinuerligt utvecklingsarbete av beräkningsmodeller av detta slag kommer sannolikt beräkningarna, med hänsyn tagen till de stora osäkerheterna, att tills vidare redovisas med ett intervall. Regeringen strävar dock efter att kunna redovisa beräkningarna i enlighet med rekommendation. Mer rehabilitering för pengarna (RiR 2008:28) har granskat om har hanterat det arbetsmarknadspolitiska stödet skyddat arbete hos enligt regelverket och på ett effektivt sätt samt om Arbetsförmedlingen har hanterat detta stöd effektivt och enligt regelverket. Vidare har granskat om regeringens styrning av nämnda stöd och av bolaget ligger i linje med intentioner. Granskningen visar att uppfyller de tre mål som regeringen angivit och som är fastställda i avtalet mellan och Arbetsförmedlingen samt de två ekonomiska målen. Måluppfyllelsen avseende de av regeringen angivna målen är därför god. Detta innebär att genomför sitt kärnuppdrag på ett effektivt sätt. Det finns dock alltid möjligheter att förbättra styrningen och granskning ger regeringen värdefull information som kan användas för att ytterligare förbättra styrningen av . När det gäller de rekommendationer som är direkt riktade till Arbetsförmedlingen och förväntas dessa hantera de av påpekade förbättringsmöjligheterna på ett lämpligt sätt. Avseende rekommendation att ge i uppdrag att redovisa hur bolagets verksamhet kan anpassas för att få till stånd en större variation i utbudet av arbetsuppgifter, menar regeringen att har genomgått betydande förändringar. har gått från att vara ett renodlat industriföretag till att kunna erbjuda arbetsuppgifter inom såväl industriell produktion som tjänster och bemannade lösningar. Allt eftersom denna förändring genomförs fullt ut inom varje arbetsområde kommer det att finnas en allt större variation av arbetsuppgifter att erbjuda personer med funk- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 tionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. pekar på att det kan finnas ett behov av att ytterligare öka kraven och ge ett uppdrag att redovisa hur bolaget når målet om en större variation. Detta anser inte regeringen är motiverat med hänsyn till den snabba utvecklingen mot en större variation som redan pågår. Enligt bedömning bör den nuvarande finansieringsmodellen utvecklas så att det tydligt framgår vad merkostnadsersättningen ska täcka så att det blir möjligt att spåra vad ersättningen har använts till. En modell som har en starkare koppling till personer med nedsatt arbetsförmåga och deras utvecklingsbehov skulle, enligt bedömning, främja detta. Regeringen delar bedömning och anser att modellen och beslutsunderlagen för ersättning till bör ses över. Med nuvarande redovisning av merkostnadsersättningen anser regeringen att inte kan bedöma om ersättningen används kostnadseffektivt eller säkerställa att bolaget får skälig kompensation för de faktiska merkostnader som bolaget har. Mot denna bakgrund avser regeringen att genomföra en översyn av statens ersättning till i syfte att stärka koppling mellan den ersättning som staten lämnar och de merkostnader som uppstår genom uppdraget till . Vad gäller övergångsmålet anser att det finns en potential för fler övergångar. pekar på att regeringen inte har gjort någon löpande omprövning av övergångsmålet och därmed inte tagit hänsyn till förändringar i bolagets verksamhet eller i de funktionsnedsattas arbetsförmåga. Regeringen delar uppfattning om att det kan finnas en potential för att öka övergångsmålet. Givet dagens arbetsmarknadsläge är det dock inte realistiskt att öka målet . Detta gäller speciellt mot bakgrund av att har haft ett högre internt mål än det av regeringen fastställda, men inte har lyckats att uppnå detta. anser att regeringen bör komplettera de nuvarande målen med ytterligare mål som bättre än övergångsmålet indikerar kvaliteten på det rehabiliterande och utvecklingsstödjande arbetet. Inom pågår ett arbete att utveckla nyckeltal för att bättre mäta de anställdas utveckling. kan dessa mätningar ligga till grund för nya mål. Regeringen anser dock att det är för tidigt att målsätta dessa nyckeltal. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 rekommenderar regeringen att pröva alternativa former för ekonomisk styrning av . Regeringen anser att en ekonomi i balans är en viktig förutsättning för att uppnå övriga mål som regeringen fastställer. De ekonomiska målen utgör en mycket bra styrsignal vad gäller detta mål. De bidrar till en bättre finansiell stabilitet, vilket förbättrar anställningstryggheten i sämre tider. Dessutom ger de större möjligheter att hushålla mer effektivt med de ekonomiska resurserna och undvika att snedvrider konkurrensen genom alltför låga kapitalkostnader. Regeringen ser löpande över nivån på de ekonomiska målen. påpekar att en stor majoritet av dem som nyanställs inom ramen för kärnuppdraget erbjuds visstidsanställningar och är av den uppfattningen att regeringen bör säkerställa att omfattningen av de olika anställningsformerna inom kärnuppdrag är rimliga i förhållande till bolagets uppdrag och verksamhetsmål. Regeringen delar uppfattning och avser att i avtalet som tecknas mellan regeringen () och precisera vilka anställningsformer som i huvudsak bör nyttja. bör enligt arbeta mer aktivt för att öka andelen kvinnor som övergår till annat arbete än vad som varit fallet. Utifrån uppgifter från är det en fråga som inte har prioriterats tillräckligt mycket, men som kommer att intensifieras. kommer även att redovisa dessa insatser på ett bättre sätt i den löpande externa rapporteringen och på ett samlat sätt rapportera om åtgärderna . anser också att Arbetsförmedlingens administrativa rutiner behöver förbättras. Utifrån uppgifter från och Arbetsförmedlingen erfar regeringen att de har utvecklat de administrativa rutinerna så att det finns en enhetlig hantering mellan och Arbetsförmedlingens register. Detta innebär att uppföljningen kommer att kunna förbättras. Omställningskraven i arbetslöshetsförsäkringen (RiR 2009:13) har granskat om regeringen och arbetsmarknadsmyndigheterna säkerställer de omställningskrav som avser yrkesmässig och geografisk rörlighet i arbetslöshetsförsäkringen. Granskningen indikerar att krav på byte av arbetsuppgifter och arbetsort ställs i begränsad utsträck- ning och bedömer att regeringens målsättning om att arbetssökande i ett tidigt skede ska söka alla lämpliga arbeten inte har uppnåtts. Vidare bedömer att det inte är tillräckligt tydligt vilka krav som ska ställas på yrkesmässig och geografisk omställning. Regeringen har genomfört en rad förändringar i arbetslöshetsförsäkringen i syfte att stärka och förtydliga arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring och ser därför allvarligt på kritik. Frågan bereds inom . Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad för att bryta utanförskapet och uppnå en varaktigt hög sysselsättning. Arbetsmarknadspolitiken har anpassats till det försämrade konjunkturläget genom en kraftfull satsning på aktiva åtgärder för både kort- och långtidsarbetslösa. Anpassningen innebär att resurser inte bara fokuseras på dem som står längst från arbetsmarknaden utan även på personer som blivit arbetslösa. Av motsvarande skäl som regeringen minskade antalet programplatser under högkonjunkturen sker nu en ökning för att möta den stigande arbetslösheten. Regeringen har därmed genom att anpassa omfattningen av insatserna till konjunkturläget återupprättat en traditionell svensk arbetsmarknadspolitik. En aktiv arbetsmarknadspolitik utgör grunden för att kunna hävda arbetslinjen i en lågkonjunktur. Tillsammans med de genomförda förändringarna inom arbetslöshetsförsäkringen kan matchningen på arbetsmarknaden fungera ännu bättre, vilket ökar de arbetssökandes möjligheter att få ett arbete när efterfrågan på arbetskraft vänder uppåt igen. Det är också viktigt att lyfta fram att det även i en lågkonjunktur finns många lediga jobb, vilket gör det angeläget att upprätthålla sökandeaktiviteten bland de arbetslösa. Därigenom motverkas risken att arbetslösheten biter sig fast och att människor slås ut från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har haft svårigheter att fullt ut utnyttja de resurser som regeringen och ställt till dess förfogande för att ge fler arbetslösa bl.a. praktik och coachning hos kompletterande aktörer. Kompletterande aktörer är en viktig del av regeringens arbetsmarknadspolitik för att öka stödet och servicen till de arbetssökande. Användningen av kompletterande aktörer i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten har inte nått upp till regeringens ambitionsnivå. Regeringen kommer, i dialog med Arbetsförmedlingen, att löpande följa upp utvecklingen för att säkerställa genomförandet av satsningarna. Genom en rad reformer har arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring stärkts. I rådande konjunkturläge är det också viktigt att underlätta för så många som möjligt att omfattas och få del av försäkringen. Regeringen anser fortsatt att det finns skäl att eftersträva att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen bör omfattas av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. Formerna för hur detta skulle kunna åstadkommas kommer att prövas vidare inom ramen för den aviserade parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Regeringen har även på andra områden genomfört en rad åtgärder för att bryta utanförskapet och varaktigt öka sysselsättningen genom bl.a. jobbskatteavdrag, nystartsjobb samt reformerna inom sjukförsäkringssystemet. Incitamenten för arbete har stärkts och det har blivit billigare att anställa. Reformerna inom sjukförsäkringsområdet innebär att ett stort antal personer vars dagar med sjukpenning eller sjukersättning har tagit slut kommer att vända sig till Arbetsförmedlingen för få stöd för att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Regeringen föreslår därför ett antal åtgärder som tillsammans ska öka förutsättningarna för en snabb återgång till arbetslivet. Många personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga samt nyanlända invandrare har, oavsett konjunkturläge, svårt att få ett jobb och är därför prioriterade inom arbetsmarknadspolitiken. I en lågkonjunktur är det därför än viktigare att insatser riktas till dessa grupper. Ungdomar är också en viktig målgrupp i regeringens arbete för att bryta utanförskapet och de insatser som finns inom arbetsmarknadspolitiken kan bidra till att underlätta inträdet för unga på arbetsmarknaden. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 3.6.1Ytterligare förstärkning av den aktiva arbetsmarknadspolitiken Arbetsmarknadspolitikens övergripande syfte i en kraftig konjunkturnedgång är att motverka att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer . I rådande konjunkturläge behövs bl.a. åtgärder som förhindrar att människor står utan arbete samt åtgärder som stärker konkurrenskraften bland dem som står allra längst från arbetsmarknaden. Politiken blir mer anpassningsbar över konjunkturcykeln om en del av resurserna satsas på de korttidsarbetslösa än om allt satsas på jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Det är också viktigt att arbetsmarknadspolitiken ger människor som drabbas av arbetslöshet tillräcklig hjälp. Stödet till korttidsarbetslösa består framför allt av åtgärder för att upprätthålla sökaktiviteten på en god nivå. Det handlar också om att erbjuda praktikplatser och aktiviteter till dem som är i behov av att förstärka kompetensen eller upprätthålla kontakten med arbetslivet. Det är också viktigt att stimulera personer som är i behov av utbildning att söka sig till det offentliga utbildningssystemet. Personer med långa arbetslöshetstider stöds framför allt genom jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar, särskilt anställningsstöd samt nystartsjobb. Det är därför viktigt att värna kvaliteten i de båda garantierna. I är arbetslösheten högre bland ungdomar än bland övriga åldersgrupper, men många ungdomar finner ett arbete eller påbörjar en utbildning relativt snabbt. De ungas arbetslöshetsperioder är korta, i genomsnitt betydligt kortare än andra åldersgruppers. Långtidsarbetslösheten bland ungdomar i är dessutom lägre än EU-genomsnittet. Däremot är upprepade arbetslöshetsperioder vanligare bland ungdomar än bland vuxna. I en lågkonjunktur väljer allt fler ungdomar att fortsätta utbilda sig och en stor del av de ungdomar som definieras som arbetslösa är heltidsstuderande som söker och kan ta arbete. Det är bekymmersamt att arbetslösheten för ungdomar stiger snabbt under den pågående lågkonjunkturen, särskilt som den i jämförelse med andra länder var hög redan före krisen. Därtill är de ungdomskullar som lämnar skolan stora. Arbetslöshet i samband med inträdet på arbetsmarknaden kan ha långsiktiga 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 konsekvenser för individen och kan leda till en svag förankring på arbetsmarknaden. I en lågkonjunktur är utbildningssatsningar för unga väl motiverade. Utbildning gör individen mer anställningsbar genom att han eller hon får nya färdigheter. Dessutom undviks stigmatiserande effekter av långa tider i arbetslöshet. Mot bakgrund av detta inriktas regeringens ungdomsåtgärder i första hand på att stimulera fler unga att börja studera eller att återuppta sina avbrutna studier. Den omfattande utbildningssatsningen som presenteras inom utgiftsområde 16 Utbildning och forskning är således en av de viktigaste hörnpelarna för att möta ungdomsarbetslösheten. Även inom jobbgarantin för ungdomar införs fler aktiviteter samt studiemotiverande insatser för unga. Regeringen kommer totalt att förstärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken för både vuxna och ungdomar med för att möjliggöra följande insatser. Ny aktiveringsinsats inom statlig och verksamhet Lyft För att ytterligare förstärka arbetsmarknadspolitiken avser regeringen att införa en ny insats, Lyft, inom statliga och kommunala bolag och verksamheter samt ideella organisationer med viss verksamhet. Insatsen syftar till att aktivera personer som saknar arbete inom miljö, skogsvård, kulturarvet, omsorg och skola. Insatsen syftar till att deltagarna ska upprätthålla kontakten med arbetslivet som den kan ses som en investering i vår miljö och omsorg. Ett deltagande i Lyft ska som längst vara för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och för korttidsarbetslösa vuxna och för ungdomar inom jobbgarantin. Under aktiveringsinsatsen ska av tiden avsättas för att deltagaren ska söka arbete. Arbetsförmedlingen ska ansvara för anvisning av sökande och i övrigt administrera insatsen. Personer som deltar i Lyft får aktivitetsstöd. För att säkerställa genomförandet och antalet platser i Lyft avser regeringen att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tillsätta en förhandlingsperson. Denna person, som ska ingå i Arbetsförmedlingens organisation, kommer att ha till uppgift att informera och förhandla fram aktiveringsplatser hos lämpliga anordnare. Förhandlingspersonen ska också samverka med de regionala samordnare som regeringen har utsett i flera län för att samordna insatserna med anledning av varsel om uppsägningar. Regeringen avser vidare att ge relevanta myndigheter i uppdrag att bidra med aktiveringsplatser. Regeringen beräknar att aktiveringsinsatsen kommer att omfatta cirka 40 000 platser . Dessa platser kommer att vara tillgängliga för vuxna både i och utanför jobb- och utvecklingsgarantin samt i jobbgarantin för ungdomar. Fler platser inom coachning i Arbetsförmedlingens regi, arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling Det fortsatta stödet till korttidsarbetslösa har samma inriktning som regeringen presenterade i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) samt ekonomiska vårproposition, vilket innebär att resurserna ska användas dels för att upprätthålla förmedlingsinsatserna på en rimlig nivå, dels till fler praktikplatser. har regeringen förstärkt stödet till korttidsarbetslösa genom mer resurser till coacher och praktikplatser som möjliggör att de arbetslösa kan bibehålla kontakten med arbetsmarknaden. Regeringen avsätter ytterligare resurser för att förstärka coachning i Arbetsförmedlingens regi med 8 000 platser och öka antalet platser i arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling med sammanlagt 4 000 platser . Dessutom tillförs resurser för ytterligare cirka 1 000 platser i arbetsmarknadsutbildning . Förstärkning av Arbetsförmedlingens förvaltningsresurser Den stigande arbetslösheten kommer att medföra en ökad belastning på Arbetsförmedlingen. För att möta det ökade inflödet av arbetssökande och upprätthålla kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar föreslår regeringen därför att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag ökas med . Det är mycket viktigt att Arbetsförmedlingen upprätthåller en hög kvalitet i sitt arbete. I rådande situation med hög arbetslöshet och utökade resurser för insatser för både nya arbetslösa och för dem i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar är det viktigt att rätt insatser används utifrån individens förutsättningar. Regeringen anser därför att Arbetsförmedlingen bör fortsätta att utveckla och använda ett s.k. profileringssystem i verksamheten. Förstärkta insatser för arbetslösa ungdomar