prop · GX0349 · 2009-11-13 00:00:00 — ska den överhoppningsbara tiden för den som har varit långvarigt sjukfrånvarande återigen vara och tid då förvärvsarbete har utförts får återigen, som huvudregel, endast räknas en gång. Även möjligheten för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om schablonberäkning samt de villkor för fastställande av och rätt till ersättning som i sådana fall ska gälla ska upphöra att gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag. Promemorians förslag om den överhoppningsbara tiden är emeller- tid annorlunda utformat. Promemorian innehåller inget förslag om ramtid eller särskilda villkor för att fastställa och bestämma rätt till ersättning. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser är positiva till eller har ingen erinran mot förslagen, bland dem Länsrätten i , , Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och TCO. Ett flertal remissinstanser påtalar dock att det kan uppstå betydande svårigheter för enskilda att få fram nödvändig dokumentation för att styrka arbetsförhållanden och inkomster långt bakåt i tiden, bl.a. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Arbetsförmedlingen, TCO, LO och Företagarna. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, och Arbetslöshets- kassornas samorganisation befarar även att promemorians förslag kan ge upphov till långa handläggningstider och administrativt betungande hantering hos arbetslöshetskassor och myndigheter. Företagarna fram- håller att förslaget medför en ökad regelbörda för företagarna. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, TCO och Arbetslöshets- kassornas samorganisation föreslår i stället att temporära schabloner införs för bestämmande av arbetsvillkor, normalarbetstid och dags- Prop. 2009/10:49 förtjänst för denna grupp. framhåller att förslaget inte kommer att omfatta alla som varit sjuk- frånvarande . Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen och LO ifrågasätter promemorians förslag att den över- hoppningsbara tiden endast får innehålla tid med styrkt sjukdom. Arbetslöshetskassornas samorganisation påtalar att promemorians förslag om att individen får tillgodoräkna sig arbetsvillkoret ytterligare en gång kan medföra problem med ramtiden. LO, TCO och Arbets- löshetskassornas samorganisation menar att förslaget om en tioårig överhoppningsbar tid bör gälla generellt, alternativt att den bortre tids- gränsen helt tas bort. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag För att vara berättigad till arbetslöshetsersättning måste en sökande upp- fylla ett arbetsvillkor. Arbetsvillkoret ska ligga inom en ramtid . Ramtiden är enligt huvudregeln de som närmast föregår arbetslösheten. När ramtid bestäms ska då den sökande varit förhindrad att arbeta inte räknas med, så kallad överhoppningsbar tid. Som överhoppningsbar tid räknas t.ex. tid då den sökande varit för- hindrad att arbeta på grund av styrkt sjukdom, 16 § första stycket 1 lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Den överhoppningsbara tiden får med något undantag omfatta högst , 17 a § lagen om arbetslöshets- försäkring. Bestämmelserna om överhoppningsbar tid kan även aktuali- seras vid återgång till en tidigare beviljad ersättningsperiod, 23 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Flera av dem som lämnar sjukförsäkringen kommer att ha varit frånvarande från arbetsmarknaden på grund av sjuk- dom . Om sjukfrånvaron varat än , eller i vissa fall enligt gällande övergångsbestämmelser, medför dagens regler om överhoppningsbar tid att en sökande inte kan beviljas arbetslöshetsersättning. En sådan person saknar därmed ett inkomst- relaterat skydd eller en ersättning motsvarande grundbeloppet när han eller hon lämnar sjukförsäkringen. För att öka möjligheten för personer som har varit långvarigt sjuk- frånvarande att kunna få arbetslöshetsersättning bör den överhoppnings- bara tiden för denna grupp förlängas till högst . och Arbetsförmedlingen framhåller att förslaget inte kommer att omfatta dem som varit sjukfrånvarande än . Regeringen menar dock att är en väl avvägd tidsperiod utifrån den aktuella gruppen och möjligheten att få fram information rörande arbets- och inkomstförhållanden så långt bakåt i tiden. LO, TCO och Arbetslöshets- kassornas samorganisation menar att förslaget om tioårig över- hoppningsbar tid bör gälla generellt, alternativt att den bortre tidsgränsen för den överhoppningsbara tiden helt tas bort. Bestämmelsen om överhoppningsbar tid är betingad av skäl som alltjämt gör sig gällande. Det är av vikt att den sökandes anknytning till arbetsmarknaden inte ligger alltför långt tillbaka i tiden. För den grupp som börjar lämna sjukförsäkringen bör dock inte bara arbetsmarknadsmässiga skäl beaktas. Regeringen ser det som angeläget att en återgång i arbetslivet underlättas för dessa. Därför bör den som har varit långvarigt sjukfrånvarande temporärt få en längre överhoppningsbar tid. Vissa remissinstanser, bl.a. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och LO har påtalat att såsom förslaget är formulerat i promemorian fram- står det som att all överhoppningsbar tid måste avse styrkt sjukdom. Detta är inte avsikten med regeringens förslag, varför bestämmelsen har omformulerats i den delen. kommer de mycket långa sjukfallen, med de regler som trädde i kraft i sjukförsäkringen , inte att finnas kvar. Därför bör regeländringen gälla temporärt till och med . Som redogjorts för ovan är syftet med regeringens förslag i denna proposition att öka möjligheterna för de personer som lämnar sjuk- försäkringen att få arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd mot- svarande nivån i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen föreslår därför bl.a. att den överhoppningsbara tiden för den som har varit långvarigt sjukfrånvarande förlängs till . Den tiden bör enligt regeringen utgöra en rimlig avvägning både mellan den tid dessa personer varit sjukfrånvarande från arbetsmarknaden och möjligheten att få fram tillräcklig information om tidigare arbets- och inkomstförhållanden. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och Arbetslöshetskassornas samorganisation har framfört farhågor avseende möjligheten för den enskilde att styrka arbetsförhållanden som ligger så långt bakåt i tiden. De föreslår att promemorians förslag kompletteras med temporära regler för att beräkna arbetsvillkor, normalarbetstid och dagsförtjänst för dem som lämnar sjukförsäkringen /10. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, och Arbetslöshets- kassornas samorganisation befarar även att förslaget kan ge upphov till långa handläggningstider och administrativt betungande hantering hos arbetslöshetskassorna och myndigheter. Företagarna påtalar att förslaget medför en ökad regelbörda för företagarna. Av de personer som lämnar sjukförsäkringen bör enligt regeringen ett flertal kunna styrka tidigare arbets- förhållanden genom arbetsgivarintyg, lönebesked eller andra dokument. Av 47 § lagen om arbetslöshetsförsäkring framgår att om ett arbets- givarintyg bara kan skaffas med stora svårigheter, får arbetsförhållanden och övriga uppgifter styrkas på annat sätt. Många kommer inte heller att behöva använda sig av hela den överhoppningsbara tiden för att fastställa en ramtid med ett arbetsvillkor. Regeringen bedömer emellertid, med beaktande av utgångspunkten för förslaget och remiss- instansernas synpunkter, att det för en väl avgränsad grupp kan finnas behov av att införa en möjlighet att bestämma villkoren för rätten till arbetslöshetsersättning utifrån ett förenklat, schabloniserat förfarande. 2009/10:49 sådan schabloniserad beräkningsgrund bör dessutom medföra en förenklad administration för både arbetslöshetskassorna och . Sådana specifika villkor ankommer på regeringen att närmare reglera i föreskriftsform. Återanvändande av ett arbetsvillkor Den överhoppningsbara tiden har även betydelse för sökande som har en beviljad ersättningsperiod att återanknyta till. Före omfattade den överhoppningsbara tiden högst . Sökande som beviljats en ersättningsperiod före har enligt övergångsbestämmelserna rätt att återgå till den från det att de senast fick ersättning, om de varit förhindrade att arbeta av skäl som omfattas av reglerna för överhoppningsbar tid. När än de sju respektive som gäller har förflutit går det dock inte alltid att på ett tillförlitligt sätt fastställa om en sökande har en beviljad ersätt- ningsperiod. Detta beror på att arbetslöshetskassorna med gällande regelverk inte har anledning att spara informationen längre än så. Den överhoppningsbara tiden kan därför i praktiken inte omfatta upp till vid återgång till en tidigare påbörjad ersättningsperiod. I sådana fall bör en sökande, om det har förflutit än sju respektive han eller hon senast fick ersättning, i stället kunna beviljas ytterligare en ersättningsperiod, om det finns stöd för det enligt de regler som gäller efter . Detta bör således endast avse de fall då en sökande faktiskt inte kan återgå till en påbörjad ersättningsperiod. För att möjliggöra detta bör det göras en tillfällig ändring, som medger att tid med förvärvsarbete som redan har använts för att uppfylla ett arbets- villkor, i denna situation kan användas ytterligare en gång. För att förhindra att en sökande vid tillämpning av den föreslagna bestämmelsen ska tvingas räkna in tid då han eller hon varit arbetslös i ramtiden, och därmed riskera en lägre ersättning, bör såsom bl.a. LO och Arbetslöshetskassornas samorganisation påtalat promemorians förslag kompletteras med en bestämmelse om ramtid. Regeringen föreslår därför en sådan bestämmelse. Regeringens förslag: En sökande som har varit långvarigt sjuk- frånvarande och som inte kan få sjukpenning för fler dagar eller som har fått tidsbegränsad sjukersättning som ersättning kan betalas ut enligt gällande regler, ska kunna få ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen om han eller hon utträtt ur en arbetslöshetskassa mellan och och därefter på nytt blivit medlem i en arbetslöshets- kassa mellan och . Detta gäller om den sökande varit medlem under minst tre kalendermånader efter det senaste inträdet. Arbetsvillkoret ska vara uppfyllt inom ett tidigare medlemskap. Denna möjlighet upphör att gälla . Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Promemorian föreslår andra tidsramar för dem som lämnat respektive återinträtt i en arbetslöshetskassa samt att arbetsvillkoret ska vara uppfyllt för utträdet. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser är positiva till eller har ingen erinran mot förslaget, bland dem Länsrätten i , Arbetsförmed- lingen, , , LO och Arbetslöshetskassornas samorganisation tillstyrker i huvudsak förslagen men har synpunkter på promemorians förslag till tidsramar avseende medlemskap. föreslår att även den som har haft aktivitetsersättning under maximalt antal dagar ska omfattas av förslaget. TCO menar att förslaget bör omfatta alla som för utträdet var sjukskrivna och som är det. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, LO och Arbetslöshetskassor- nas samorganisation ifrågasätter promemorians förslag rörande att ett arbetsvillkor ska ha varit uppfyllt för utträdet. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Ersättning enligt inkomstbortfalls- försäkringen lämnas till den som uppfyller medlemsvillkoret, dvs. den som varit medlem i en arbetslöshetskassa , under förutsättning att han eller hon efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret, 7 § första stycket lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring. För att uppfylla arbetsvillkoret måste en sökande under en ramtid av haft förvärvsarbete i viss utsträckning, 12 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. För att vara berättigad till inkomst- relaterad ersättning ska arbetsvillkoret ligga inom den senaste medlems- perioden. Till följd av de reformer inom arbetslöshetsförsäkringen som redogjorts för i avsnitt 4.1, den höjda medlemsavgiften och den förkortade överhoppningsbara tiden, har många kassamedlemmar med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning avslutat sitt medlemskap i en arbetslöshetskassa. En del av dessa personer förväntas lämna sjuk- Som framgår ovan föreslår Prop. 2009/10:49 regeringen att den överhoppningsbara tiden temporärt förlängs till som längst för denna grupp. För att möjliggöra för de före detta kassamedlemmar som har varit långvarigt sjukfrånvarande att få inkomstrelaterad ersättning, föreslår regeringen att dessa temporärt ges möjlighet att under vissa förutsätt- ningar uppfylla ett medlemsvillkor på endast . Såsom bland andra TCO och LO framfört bör förslaget omfatta även dem som lämnade arbetslöshetskassorna . Orsaken till detta är att regeringens förslag om bl.a. höjda medlemsavgifter kom till allmänhetens kännedom då budgetpropositionen presenterades . offentliggjorde regeringen de förslag som bl.a. omfattas av denna proposition. Därmed uppmärksammades berörda grupper på de kommande förslagen, bl.a. att de återigen skulle kunna omfattas av ett inkomstrelaterat skydd. Med anledning därav bör det sista datumet för att utträda ur en arbetslöshetskassa vara och det första datumet för att återinträda i en kassa vara . , LO och Arbetslöshetskassornas samorganisation framhåller att förslaget missgynnar dem som med stöd av de nya inträdesreglerna till arbetslöshetskassan återinträtt i en arbetslöshetskassa. Regeringen menar att det är lämpligt att anpassa datumen till när de olika reformerna inom arbetslöshets- försäkringen aviserats. Såsom ovan angetts förutsätts för att kunna beviljas inkomstrelaterad ersättning att ett arbetsvillkor är uppfyllt inom den senaste medlems- perioden, 12 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. De flesta personer som lämnar sjukförsäkringen och som avslutat sitt medlemskap i en arbets- löshetskassa, kommer inte att ha ett arbetsvillkor som ligger inom den senaste medlemsperioden. För att möjliggöra för dem som omfattas av förevarande förslag att få inkomstrelaterad ersättning bör det vara tillräckligt att den sökande uppfyller ett arbetsvillkor inom ramen för ett tidigare medlemskap. Därigenom får dessa anses ha haft en sådan fast förankring på arbetsmarknaden under sitt tidigare medlemskap som för- utsätts för att vara kvalificerad till inkomstrelaterad ersättning. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen menar att promemorians sista datum för återinträde, , innebär att personer visserligen kommer att hinna uppfylla minst tolv månaders medlemskap men att de inte kommer att kvalificera sig för inkomstrelaterad ersätt- ning, eftersom detta förutsätter att de har uppfyllt ett arbetsvillkor . Regeringen delar inte denna uppfattning. Dessa personer kommer att kunna återknyta till ett tidigare arbetsvillkor under förutsättning att de utträtt respektive återinträtt i en arbetslöshetskassa inom de angivna tidsramarna och att de varit medlemmar i en arbetslös- hetskassa . 4.5Överhoppningsbar tid för familje- och jourhems- uppdrag Regeringens förslag: Vid bestämmande av ramtid ska inte sådan tid räknas då en sökande varit förhindrad att arbeta på grund av uppdrag av socialnämnden att ta emot barn i familje- eller jourhem, under förutsättning att uppdraget, på socialnämndens begäran, varit av sådan omfattning att den sökande varit tvungen att helt avstå från förvärvs- arbete och mottagandet inte bedrivits yrkesmässigt. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: , vid , Arbetsförmedlingen, , TCO och Familjevårdens tillstyrker eller instämmer i förslaget. och Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen ställer sig positiva till förslaget. Kammarrätten i , Länsrätten i , , , och Arbetslöshetskassornas har inget att erinra mot förslaget. och Akademikernas erkända arbetslöshetskassa tillstyrker förslaget, men menar att bestämmelsen även bör omfatta familje- och jourhemsuppdrag som avser unga vuxna eller vuxna med exempelvis missbruksproblem. frivilliga samhällsarbetare instämmer i förslaget, men anser att regeringen bör beakta även andra uppdragstagare. Kommuner och Landsting instämmer i huvudsak i förslaget, men reserverar sig mot att den s.k. överhoppningsbara tiden i dessa fall ska vara begränsad till . kommun är positiv till förslaget, men anser att den överhoppningsbara tiden i vissa fall bör omfatta högst för den angivna gruppen. LO har inget att invända mot förslaget, men anser att den överhoppningsbara tiden generellt bör omfatta högst . Övriga remissinstanser har avstått från att yttra sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag Enligt socialtjänstlagen (2001:453) har socialnämnden i varje kommun att sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än sitt eget kan tas emot i t.ex. ett familjehem. Familjehem är även en insats som kan erbjudas den som omfattas av 9 § 8 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Med familjehem avses ett enskilt hem som på uppdrag av en socialnämnd tar emot barn för stadigvarande vård och fostran eller vuxna för vård och omvårdnad och vars verksam- het inte bedrivs yrkesmässigt, 6 kap. 6 § första stycket socialtjänstlagen och 3 kap. 2 § socialtjänstförordningen (2001:937). S.k. jourhem är enskilda hem med uppdrag att ta emot barn för tillfällig vård och fostran vid upprepade tillfällen, 6 kap. 6 § tredje stycket socialtjänstlagen. Ersättning för uppdraget utgår med ett arvode som varierar i storlek beroende på hur omfattande insatsen och tidsåtgången bedöms vara. De kostnader uppdraget för med sig ersätts dels genom barnbidrag eller studiebidrag, dels i form av omkostnadsersättning. Ett uppdrag att ta emot barn i familje- eller jourhem innebär att upp- dragstagaren i princip fungerar som en förälder i vardagssituationen. sådant uppdrag kan, i likhet med föräldraskap, i normalfallet kombineras Det finns emellertid fall då omständigheterna medför att en familje- eller jourhemsförälder måste vara ständigt närvarande i hemmet. En socialnämnd kan ställa krav på att familjehems- föräldern ska vara hemma på heltid med barnet under en begränsad period, vilket medför att han eller hon då måste avstå från förvärvsarbete. Det är brukligt att en familjehemsförälder avstår från förvärvsarbete och finns med barnet i familjehemmet . förekommer även att socialnämnden begär att en familjehemsförälder ska finnas hemma på heltid , t.ex. vid spädbarns- placeringar eller när ett barn har stora omvårdnadsbehov på grund av sjukdomstillstånd eller funktionsnedsättning. innebär att hemmet med kort varsel tar emot barn, oftast vid upprepade mässigt krav på att jourhemsföräldern ska finnas tillgänglig i hemmet även under tid då det inte finns något barn placerat där. I praxis har familje- och jourhemsuppdrag i normalfallet inte ansetts vara tillgodoräkningsbara i arbetsvillkoret och har således inte utgjort grund för rätt till arbetslöshetsersättning. meddelat prövningstillstånd i två fall där sådana uppdrag ansetts vara tillgodoräkningsbara, se Kammarrättens i domar av den i mål nr 2457-04 och av i mål nr 2286- Regeringen anser att ett uppdrag som familje- eller jourhemsförälder för barn utgör en mycket viktig samhällsinsats. Precis som LO har fram- hållit bör man uppmuntra och underlätta för dem som på detta sätt tar emot barn som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än sitt eget. uppdrag av dessa slag, som inte bedrivs yrkesmässigt, medför att den enskilde helt måste avstå från förvärvsarbete bör detta enligt regeringens mening beaktas inom ramen för arbetslöshetsförsäkringen. Överhoppningsbar tid för familjehemsförälder För att en sökande ska få rätt till arbetslöshetsersättning krävs bl.a. att han eller hon har uppfyllt ett arbetsvillkor inom en ramtid, dvs. huvudregel en tidsperiod före arbetslöshe- tens inträde, 15 ac §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. ramtiden bestäms ska enligt 16 och 17 §§ samma lag då den sökande varit hindrad att arbeta inte räknas med, s.k. överhoppningsbar Som överhoppningsbar tid räknas bl.a. tid då den sökande avstått från arbete på grund av föräldraledighet, vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst till Som redan nämnts innebär ett uppdrag att ta emot barn i familje- eller jourhem att uppdragstagaren fungerar som en förälder. drag, som inte bedrivs yrkesmässigt, kan således i allmänhet inte anses jämförbart med ett förvärvsarbete utan får inom ramen för arbetslöshets- försäkringen mer liknas vid och i väsentlig utsträckning jämställas med Enligt regeringens uppfattning bör därför även tid med uppdrag som familje- eller jourhemsförälder där socialnämnden har begärt att denne är närvarande i hemmet i sådan utsträckning att det är nödvändigt att helt avstå från förvärvsarbete betraktas som s.k. över- hoppningsbar tid. I likhet med Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen anser regeringen att grundtanken om föräldraskapet och det frivilliga engagemanget härigenom kan bibehållas. Som Arbetslöshetskassornas har framhållit saknar den enskildes bedömning av uppdragets omfattning betydelse för frågan om tiden med uppdraget kan räknas som överhoppningsbar tid. Det bör emellertid kunna framgå exempelvis av avtalet eller överenskommelsen mellan socialnämnden och familje- eller jourhemmet eller av ett av socialnämnden upprättat intyg under vilka perioder och i vilken omfatt- ning socialnämnden ställt krav på närvaro i hemmet. Det bör av lagtexten framgå att ytterligare en förutsättning är att mottagandet inte får bedrivas yrkesmässigt. Inspektionen för arbets- löshetsförsäkringen har påtalat att det behövs en närmare exemplifiering av begreppet yrkesmässig. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla att avsikten med skrivningen i första hand är att tydliggöra den begräns- ning som gäller för familjehem enligt 3 kap. 2 § socialtjänstförordningen och markera att samma begränsning ska gälla jourhem även om denna inte uttryckligen anges i socialtjänstlagen eller socialtjänstförordningen. Den överhoppningsbara tiden omfattar, med något undantag, högst enligt 17 a § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Kommuner och Landsting reserverar sig mot att det ska finnas en begränsning och anför dels att ifrågavarande frånvaroorsak inte kan jämföras med övriga i 16 och 17 §§ lagen om arbetslöshetsförsäkring angivna orsaker, dels att det inte är ovanligt att ett uppdrag som familjehem för ett visst barn består än . kommun anser att den överhoppningsbara tiden borde omfatta högst i de fall ett litet barn familjehemsplaceras om det föreligger behov av tillsyn till dess att barnet skrivs in i skolan. LO anser att den överhoppningsbara tiden alltid bör vara högst , således även i nu ifrågavarande fall. Regeringen anser att det inte finns tillräckliga skäl att ändra eller frångå den generella regeln. Den nuvarande begränsningen, dvs. högst , bör därför gälla även i dessa fall. Begränsningen till barn m.m. Akademikernas erkända arbetslöshetskassa menar att förslaget även bör omfatta de familje- och jourhem som vårdar unga vuxna eller vuxna med exempelvis missbruksproblem. Även anser att det finns anledning att överväga att låta denna grupp omfattas av förslaget. Regeringen konstaterar att det saknas såväl beredningsunderlag som tillräcklig analys av detta förslag. frivilliga samhällsarbetare vill fästa regeringens upp- märksamhet på att flera andra typer av uppdrag kan ge upphov till olyckliga följder på grund av otillfredsställande eller obefintlig samord- ning av de sociala trygghetssystemen och föreslår att regeringen ser över situationen vid sjukdom och arbetslöshet för kontakt- och stödfamiljer enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa Prop. 2009/10:49 funktionshindrade, stödpersoner enligt lagen (1991:1129) om rätts- psykiatrisk vård och lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, gode män och förvaltare enligt , lekmannaövervakare samt besökare på häkten, kriminalvårdsanstalter och ungdomshem.