prop · GX0353 · 2009-10-29 00:00:00 — En utveckling av kvaliteten i yrkesutbildningen och introduktion av en lärlingsutbildning förväntas leda till en förbättrad genomströmning och därmed skapas bättre möjligheter för ungdomarna att etablera sig på arbetsmarknaden. Personer med en högre utbildningsnivå har dessutom lättare att ta sig ur arbetslöshet. När tillgången på arbetskraft ökar, som exempelvis vid ökad arbetslöshet, ökar ofta kraven på utbildning vid rekryteringar. Arbetssökande med låg utbildning får därmed svårare att konkurrera om jobben. Att minska och förebygga avhopp från skolan måste därför prioriteras. För att göra detta behöver skolan kunna erbjuda stöd med utgångspunkt i elevernas individuella förutsättningar. Det finns vissa systematiska skillnader i skolresultat på nationell nivå. Elever vars föräldrar är högutbildade har högre betygsgenomsnitt än elever som har föräldrar med lägre utbildningsnivå. Flickor har genomsnittligt högre betyg än pojkar. Elever med utländsk bakgrund har vidare ett lägre betygsgenomsnitt än elever med svensk bakgrund, men detta beror till stor del på skillnader i social bakgrund. För elever som är födda utomlands är det framför allt vistelsetiden i som är avgörande för skolresultaten. Unga kvinnor och unga män fortsätter i stor utsträckning att göra traditionella utbildningsval i gymnasieskolan. Det är angeläget att alla individer får pröva och utveckla sina förmågor och intressen utan att hindras av traditionella könsroller. En annan viktig utmaning är att skapa en skola där alla elever kan känna trygghet och studiero. Skolan måste tydligt ta ställning för de mänskliga rättigheterna och för de demokratiska värden som ligger till grund för vårt samhälle. Även om de flesta skolor präglas av ett bra arbetsklimat för elever och lärare, visar uppföljningen av ungas levnadsvillkor att många elever upplever mobbning och hot i skolan. Skolan måste upplevas som en trygg plats för barn och unga och vara en plats där alla ges lika möjligheter. För många ungdomar som avslutat sina gymnasiestudier i såväl gymnasieskolan som i gymnasiesärskolan kan kommunernas vuxenutbildning vara ett värdefullt komplement. Det kan handla om att slutföra en gymnasial utbildning, ändra inriktning av sina tidigare studier för att få komma in på arbetsmarknaden eller för att få särskild behörighet för högskolestudier. För många ungdomar med utländsk bakgrund är deltagande i svenskundervisning för invandrare (sfi) ytterst viktigt för att få fotfäste i det svenska samhället. Intresset för högre utbildning är stort bland ungdomar. SCB:s enkätundersökningar riktade till gymnasieelever i sista årskursen, planerar att påbörja en högskoleutbildning inom tre Den faktiska andelen elever som påbörjar högskolestudier efter avslutad gymnasieskola ligger på . dock allt och genomströmningen på högskolorna är för låg. tidigare inträde på arbetsmarknaden är positivt både för individen och för samhället i stort. Att finna vägar för att stimulera ungdomar att påbörja sina högre studier tidigare och avsluta dem snabbare är därför en viktig Andra utmaningar rör jämställdheten inom högre utbildning. utgör kvinnor och män av studenterna vid universitet och högskolor. Kvinnor har också en högre examensfrekvens på nästan alla utbildningsprogram och en högre prestationsgrad. av landets professorer kvinnor. kvinnor ökat bland nyrekryterade professorer går utvecklingen alltför Icke-formell utbildning och informellt lärande Tillsammans med det formella utbildningssystemet utgör den icke- formella utbildningen, som sker strukturerat men utanför de formella utbildningsinstitutionerna, och det informella lärandet, som sker i vardagen, viktiga komponenter för ett livslångt lärande. folkbildningen och föreningslivet samt i arbetslivet förvärvas mycket kunskap och kompetens som kan ha en stor betydelse för framtida livsval Här finns en tydlig koppling till huvudområdet Kultur och fritid; föreningslivet utgör en särskilt viktig arena när det gäller ungas kunskaper om och förmåga till demokratisk delaktighet (se vidare avsnitt 6.5 och 6.6). Även internationella utbyten, volontärverksamhet och internationellt projektarbete utgör viktiga instrument för icke-formell utbildning och informellt lärande för ungdomar. Att underlätta ungas etablering på arbetsmarknaden Unga har generellt sett en sämre ekonomisk situation än äldre. tendenser som pekar på att unga i flera fall får det allt sämre Ungas möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden är Skr. 2009/10:53 helt central för utvecklingen av ungas levnadsvillkor. i lågkonjunktur, då ungdomar riskerar att drabbas hårt av den vikande efterfrågan på arbetskraft. Andelen unga med en låg ekonomisk standard ökar. Ungdomar skuldsätter sig också i allt högre utsträckning och en större andel unga vräks från sin lägenhet jämfört med övriga åldersgrupper. Nya företeelser såsom prenumerationer på betal-sms och liknande betalteletjänster, sms- lån m.m. vänder sig ofta till ungdomar och kan utgöra risker för skuldsättning bland unga. Alltför många unga personer uppbär aktivitetsersättning och antalet har ökat . över en längre tidsperiod har även det långvariga biståndsmottagandet bland ungdomar ökat. Ungdomars ekonomiska situation är starkt kopplad till deras möjligheter till självständighet och oberoende. En hög sysselsättning är avgörande för ekonomisk tillväxt och utgör grunden för samhällets välfärd. Arbete ger en egen försörjning och I är arbetslösheten bland ungdomar markant högre än bland arbetskraften i stort och den är också högre än EU- Dock finner många ungdomar ett arbete eller påbörjar en utbildning relativt snabbt. Därför är den tid som unga är arbetslösa ofta kort, i genomsnitt betydligt kortare än för arbetskraften i stort. Långtidsarbetslösheten bland ungdomar i är dessutom väsentligt lägre än EU-genomsnittet. ungdomar har en högre arbetslöshet än inrikes födda och unga med funktionsnedsättning har ofta svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Även för gruppen ungdomar med barn tycks situationen vara särskilt Det är en utmaning att finna ytterligare vägar för att öka efterfrågan på ung arbetskraft. En förklaring till att arbetslösheten är hög bland ungdomar är att de befinner sig i en fas i livet då de håller på att etablera sig på Under denna fas kan det vara svårt för arbetsgivare att bedöma deras kompetens, eftersom de har relativt lite arbetslivserfarenhet och få referenser från tidigare arbetsgivare. kombinerat med att har relativt höga ingångslöner gör att arbetsgivare kan uppfatta det som ett större risktagande att anställa en ung person än en äldre med dokumenterad arbetslivserfarenhet. Ungdomar är en av de grupper som drabbas först och hårdast under lågkonjunkturer, vilket bl.a. kan förklaras av att en stor andel unga har En kompletterande förklaring är att de arbetsrättsliga reglerna om sist in, först ut leder till att unga som kommit in på arbetsmarknaden ofta är de som först blir arbetslösa när företagen drar ner på personal. I en lågkonjunktur väljer allt fler ungdomar att Detta leder både till att den genomsnittliga perioden i utbildning blir längre och att fler personer påbörjar en utbildning. På grund av den pågående ekonomiska och finansiella krisen, väntas de stora grupper som går ut gymnasiet 2009 och 2010 i hög grad fortsätta studera. Övergången mellan skola och arbetsmarknad måste förbättras, något som kräver såväl en stärkt studie- och yrkesvägledning som större möjligheter till arbetsplatsförlagd praktik i både och gymnasieskolan. Det är också viktigt att förbättra matchningen mellan utbudet av arbetskraft och efterfrågade kompetenser genom att utbudet i utbildningssystemet bättre svarar mot behoven på arbetsmarknaden. För att lyckas med detta är det viktigt att företag och branscher blir mer delaktiga i utformning och genomförande av den grundläggande yrkesutbildningen. Unga är mer positiva till att bli företagare än resten av befolkningen och nästan vart fjärde nytt företag startas av en person som är . Skolan spelar en viktig roll för ungas syn på sina framtida möjligheter i samhället och i arbetslivet. Därför är det viktigt att skolan förmedlar en bild av företagande som ett lika naturligt val som en anställning. finns en bestämmelse i skollagen (1985:1100) om kommunernas informationsansvar för ungdomar som innebär att kommunerna ska hålla sig informerade om hur ungdomar upp till , som inte går eller har fullföljt en gymnasieutbildning på ett nationellt eller specialutformat program, är sysselsatta. Syftet är att kunna erbjuda ungdomarna lämpliga individuella åtgärder. Möjligheter att kunna fånga upp ungdomar som varken arbetar eller studerar är helt central i arbetet med att motverka utanförskap. Det är därför viktigt att följa hur kommunerna tillämpar informationsansvaret och vilka effekter detta får för kommunerna såväl som för individerna. Om unga inte får tillträde till arbetsmarknaden försenas såväl boendeetablering som familjebildning, vilket får demografiska och samhällsekonomiska konsekvenser. Det får också konsekvenser för individen på lång sikt, exempelvis på grund av att pensionen grundas på hela livsinkomsten vilket kan resultera i lägre pensioner för de som är ungdomar eller unga vuxna. Många EU-länder kommer att ha en situation där färre arbetande ska försörja allt fler genom den demografiska utvecklingen. I ljuset av detta är det ännu viktigare att främja alla ungdomars möjlighet till arbete och delaktighet. Ur ett demografiskt perspektiv är det också viktigt att förbättra möjligheterna att förena arbetsliv med familjeliv, då detta kan bidra till att öka sysselsättningsgraden, nativiteten och till att minska utanförskapet. Ungdomar är en grupp som har särskilt svårt att hitta en bostad och det råder brist på bostäder för ungdomar i närmare hälften av landets kommuner. kommer allt fler ungdomar ut på bostadsmarknaden vilket innebär att ungdomars etablering på bostadsmarknaden riskerar att försvåras ytterligare. arbetsmarknaden påverkar naturligtvis också bostadsetableringen. Det är Skr. 2009/10:53 en strategisk utmaning att finna vägar att underlätta för ungdomar som vill hyra eller köpa en egen bostad. Att främja ungas hälsa och motverka utsatthet En stor majoritet av ungdomar har en god hälsa och uppger även själva att de mår bra, men även när det gäller ungas hälsa finns en del oroande tendenser. en sämre hälsoutveckling än övriga åldersgrupper, framför allt när det gäller den psykiska hälsan. Fysiskt mår de flesta unga bra, men framför allt de unga kvinnorna lider av psykisk ohälsa i högre utsträckning än för sedan. Generellt rapporterar unga kvinnor en större ohälsa än unga män. unga kvinnorna uppger sig ha fler stressrelaterade besvär, de tar ut mer antidepressiva, lugnande och sömnläkemedel och får även fler somatiska diagnoser inom sjukvården än de unga männen. att de är homosexuella, bisexuella eller transpersoner mår betydligt sämre än andra ungdomar. Även detta gäller i synnerhet för unga kvinnor. förekommer även regionala skillnader. Framför allt skiljer sig de insatser som unga erbjuds åt, beroende på var i landet de bor. Det finns många vägval för unga att göra på vägen från grundskola via gymnasieskola och ut i arbetslivet. Allt fler skolungdomar anger att de besväras av stressrelaterade symtom beroende på läxor, prov och egna förväntningar i skolarbetet. Många unga mår som sämst när de har avslutat gymnasieskolan och själva på allvar ska börja ta ansvar för sitt Det är därför av stor vikt att skolan kan erbjuda adekvat stöd och vägledning för ungdomar på deras väg mot vuxenlivet. Att ungdomar har en god hälsa och sunda levnadsvanor är ett område som regeringen särskilt prioriterar. Levnadsvanor och mönster som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet, varför det är angeläget att främja goda levnadsvillkor tidigt i livet. Skolan är en av flera viktiga arenor för det alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksförebyggande arbetet bland ungdomar. Ungas självförtroende och självtillit har stor betydelse för hälsan. Ungdomar som känner en större oro för att på olika sätt inte duga eller räcka till mår betydligt sämre än ungdomar som känner en mindre oro av Ungas ekonomiska situation och koppling till arbetsmarknaden påverkar också hälsan. Både unga män och unga kvinnor med oro för ekonomi och arbete har en sämre hälsa än andra Det är av stor vikt att stödet till ungdomar som mår dåligt fortsätter att utvecklas så att de insatser som erbjuds verkligen är anpassade efter ungas behov. De som arbetar inom vården har yrkeskompetens men saknar ofta särskild kunskap om att bemöta unga Ungdomsmottagningen är en verksamhet som många ungdomar vänder sig till och har stort förtroende för. unga människor vanligen i första hand till någon i familjen när de mår dåligt och behöver stöd, och stödet från föräldrarna är helt centralt för barn och ungdomar. Därför är det mycket angeläget att satsa på föräldrautbildningar och på att finna fungerande metoder för dessa. sådant föräldrastöd ska vara frivilligt och bygga på föräldrarnas behov Skr. 2009/10:53 och intresse och utgå från barnets rätt till goda uppväxtförhållanden. Barn och unga ska ha möjlighet att växa upp under trygga förhållanden och ges möjlighet att kunna utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. För att åstadkomma det krävs att föräldrar tar sitt grundläggande ansvar men också att samhället tar ett gemensamt ansvar för att uppmärksamma och stödja barn och ungdomar i utsatta situationer. Detta förutsätter en väl fungerande samverkan mellan ett flertal aktörer som på olika sätt möter barn och unga. Det handlar om att exempelvis förskola, skola, barnhälsovård, ungdomsmottagningar, primärvård, habiliteringsverksamhet, skolhälsovård och socialtjänst måste samverka både i det förebyggande arbetet och för att kunna upptäcka och möta psykisk ohälsa hos barn och unga. Den kommunala har också en viktig roll i och med sitt uppdrag att verka för att barn och unga växer upp under trygga och goda förhållanden, att bedriva förebyggande verksamhet tillsammans med andra som arbetar med barn och unga samt att utreda och vidta åtgärder för barn och ungdomar som riskerar en ogynnsam utveckling. De barn och ungdomar som är i behov av insatser från tillhör i många fall de mest sårbara och utsatta i vårt samhälle. Det är därför av särskild vikt att fortsatt stärka stödet och skyddet för dessa barn och unga exempelvis genom åtgärder som syftar till att stärka kvalitet och effektivitet genom bättre kunskapsstöd, uppföljning och tillsyn. Att förebygga brott bland unga och att minimera återfallen bland unga lagöverträdare är mycket viktigt. Genom tidiga och tydliga insatser mot ungdomsbrottsligheten motverkas allvarlig brottslighet . Det är också viktigt att brottslighet som kan medföra att unga hamnar i kriminalitet bekämpas, såsom exempelvis smuggling och langning av alkohol och narkotika. En trygg uppväxt är den mest effektiva brottsförebyggande insatsen. Föräldrar har ett huvudansvar för att förmedla normer och värderingar till sina barn och ungdomar. Även skolan spelar en central roll för att ge barn och ungdomar en god värdegrund. När det blir känt att en ung person riskerar sin hälsa och utveckling, är det viktigt att den sociala barn- och ungdomsvården snabbt kan vidta åtgärder. För att det brottsförebyggande arbetet bland unga ska fungera effektivt krävs att den sociala barn- och ungdomsvården och rättsväsendets myndigheter samverkar med varandra och med andra relevanta aktörer. Barn och ungdomar som utsatts för brott är beroende av att vuxna förstår och agerar. Brottsutsatta barn och ungdomar måste tidigt få stöd och hjälp till upprättelse. Det är viktigt med samverkan mellan myndigheter i brottsutredningar där unga är brottsoffer och att myndigheterna är medvetna om och utgår från barns och ungas särskilda utsatthet och behov. Att öka ungas delaktighet Ett av målen för den svenska ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska tillgång till inflytande. Det innebär att ungdomar ska ha samma möjligheter som andra att delta aktivt i den demokratiska processen och att påverka förhållanden i såväl den personliga sfären som i samhället i stort. Ungas aktiva deltagande är viktigt inte bara av rättighetsskäl, utan också för att ungdomars erfarenheter och perspektiv är en resurs och en tillgång i beslutsfattandet. Att ungdomar är aktiva i föreningslivet kan även leda till personlig utveckling, ökade sociala färdigheter, demokratisk skolning, ansvarstagande, informellt lärande och en ökad anställningsbarhet. Utvecklingen vad gäller ungas möjlighet till inflytande visar både positiva och negativa tendenser. Positivt är att ungas valdeltagande ökade i riksdagsvalet , efter att ha minskat . En annan positiv tendens är att ungdomar, såväl unga kvinnor som unga män, upplever att deras inflytande i skolan har ökat. står unga, i jämförelse med äldre, fortfarande delvis utanför den formella demokratiska processen. Ungdomars deltagande i föreningslivet är lägre än bland den vuxna befolkningen och har minskat , särskilt bland unga kvinnor. Antalet medlemmar i politiska partier har minskat i alla åldersgrupper men minskningen har varit kraftigare i ungdomsgruppen. En av många konsekvenser av detta är att rekryteringsbasen för unga kandidater till kommunal-, landstings- och riksdagsvalen minskat, vilket riskerar att ytterligare förstärka trenden. Det är viktigt att unga ges goda möjligheter att delta i partipolitiken och i den representativa demokratin. Ungdomar tycks i allt högre utsträckning organisera sig i nya typer av organisationer snarare än i de traditionella folkrörelserna. Här möter även den ideella sektorn en stor utmaning i att kunna rekrytera och engagera unga medlemmar och bejaka nya rörelser och engagemangsformer. Den viktigaste faktorn för ungas politiska intresse och engagemang i samhällsfrågor tycks inte vara föräldrarnas utbildningsnivå eller betygen i samhällskunskap, utan i vilken utsträckning de har fått tillfälle att diskutera politiska och samhällsrelaterade frågor. Därför är dialogen om demokrati och mänskliga rättigheter särskilt viktig bland unga. Här spelar också lärarna en viktig roll. Med lärare som ser till alla elevers möjligheter och låter eleverna få kunskap i och diskutera samhällsfrågor skolan också för ett ökat demokratiskt intresse. Ungas tillgång till folkbildningen, exempelvis genom studieförbundens verksamheter, är också en central fråga i det här sammanhanget. Även ungas egna organisationer skapar viktiga arenor för diskussion om och engagemang för politiska frågor. Regeringen har i flera sammanhang påtalat vikten av dialog mellan regeringen och dess myndigheter och ideella organisationer i frågor som rör dem, såsom exempelvis statsbidrag.. Ålderssammansättningen i statens myndighetsstyrelser och kommittéer har följts upp . har sammansättningen förändrats mycket lite och andelen ledamöter under har genomgående varit mycket låg. Ur demokratisynpunkt är det viktigt att statsförvaltningen på ett rimligt sätt återspeglar befolkningens sammansättning. Det är en utmaning för alla beslutsfattare att ständigt vara öppna för nya former för ungdomars inflytande. Den digitala tekniken skapar nya möjligheter och kan utnyttjas för dialog och ökat inflytande för alla medborgare, men kanske särskilt för de unga generationerna. En stor del Skr. 2009/10:53 av de beslut som påverkar ungdomars levnadsvillkor fattas på lokal nivå. Ett sätt att nå ut till och involvera unga i beslutsfattandet i kommunerna är att skapa inflytandeforum och ta fram handlingsplaner för ungas inflytande. Det är dock viktigt att dessa forum och handlingsplaner fylls med innehåll och tar ungdomars åsikter och förslag på allvar. Mycket talar för att ungdomars inflytande och representation inte i första hand beror på hur strukturerad dialogen är utan på de vuxnas attityder och inställning till de ungas idéer och perspektiv. Att ungdomars engagemang, intressen och kunskaper tas till vara är även centralt för att utvecklingen i olika landsbygder ska vara långsiktigt hållbar. För att ungdomar ska vilja stanna kvar på, eller återvända till, landsbygden krävs inte bara jobb, möjligheter till ett fungerande familjeliv, tillgång till grundläggande service m.m. utan även inflytande och möjligheter att påverka de skeenden som formar framtiden. 6.6Att skapa förutsättningar för kultur- och fritidsaktiviteter av, med och för ungdomar Meningsfulla kultur- och fritidsaktiviteter är viktiga för ungdomars möjligheter till avkoppling och för deras hälsa, personliga utveckling och förståelse av omvärlden. Unga värderar också själva sin fritid och sina fritidsaktiviteter mycket högt. En meningsfull fritid kan dessutom bidra till att minska risken för att hamna i utanförskap och motverka negativa beteenden såsom våld och skadegörelse. Om man som ung saknar tillgång till fritidsaktiviteter ökar risken för en stillasittande fritid och en därigenom försämrad hälsa. Barn- och ungdomsidrotten betyder mycket för att tidigt etablera goda motionsvanor som kan bestå även i vuxen ålder. skapas sociala relationer och fritiden har stor betydelse för ungas identitetsskapande. På kultur- och fritidsarenan sker även mycket av det informella och icke-formella lärandet, ofta inom ramen för den ideella organisationernas verksamheter. Satsningar på kultur- och fritidsverksamhet för ungdomar får därför ofta fler positiva effekter än själva satsningen i sig. Eftersom kultur- och fritidsverksamheter främst är lokalt organiserade, och eftersom det till stor del saknas tillfredställande statistik på området, är det svårt att få en samlad bild av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor inom huvudområdet. De studier som gjorts visar dock att både tillgången till och trivseln med kultur- och fritidsutbudet kraftigt skiljer sig åt bland ungdomar, bl.a. beroende på bostadsort, ålder, socioekonomisk bakgrund, kön och eventuell funktionsnedsättning. Tillgång till kultur är grundläggande i en demokrati och ett kraftfullt redskap för ett aktivt deltagande i samhället. En huvudsaklig utmaning på området är att öka ungas delaktighet i kulturlivet och deras möjligheter till eget skapande och kreativitet. I detta arbete är det betydelsefullt att skapa långsiktiga förutsättningar för att erbjuda kultur för, med och av Till stor del skapas både kultur- och fritidsaktiviteter i ungas Att fortsatt främja ungas organisering är därför ytterligare en viktig uppgift för framtiden. Utvecklingen av Internet och digitala medier för med sig nya sätt att Skr. 2009/10:53 kommunicera och tänka och skapar större möjligheter till delaktighet och som unga människors kunskap om digitala medier och Internet ofta är betydligt mer omfattande än vuxnas, är ungdomars erfarenheter och kunskaper inom andra områden fortfarande mer begränsade. En stor utmaning på medieområdet handlar därför om nödvändigheten av att öka mediekompetensen i samhället, dvs. kunskapen om mediernas innehåll, funktioner och risker. Det handlar dels om att stärka barns och ungdomars kritiska förmåga liksom deras förmåga att uttrycka sig på olika sätt genom bild, ljud och ord, men även om att öka kompetensen hos föräldrar, lärare och andra vuxna som befinner sig i barns och ungdomars närhet. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att möta de strategiska utmaningar som beskrivs i föregående avsnitt. Ett flertal av dessa åtgärder har presenterats kortfattat i avsnitt 5 men finns även beskrivna på regeringens webbplats . I det här avsnittet presenteras ett ungdomspolitiskt handlingsprogram med åtgärder som i det här sammanhanget ytterligare förstärker arbetet för att förbättra ungdomars levnadsvillkor. Att fullt ut kunna möta de strategiska utmaningar som redogjorts för i avsnitt 6 är ett långsiktigt arbete. Det är därför angeläget att ständigt se över behoven av insatser för att förbättra villkoren för ungdomar. Det handlingsprogram som här presenteras ska ses som ett led i detta arbete.