prop · GW03199 · 2009-05-15 00:00:00 — Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om den be- handling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen ska kunna genomföra sin skyldighet enligt första stycket. Kommuner och landsting är skyl- Kommuner och landsting är skyl- diga att för undervisningen använda diga att för undervisningen använda lärare, förskollärare eller fritidspeda- lärare, förskollärare eller fritidspeda- goger som har en utbildning avsedd goger som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak för den undervisning de i huvudsak Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Varje kommun och landsting skall Varje kommun och landsting ska vidare sträva efter att för undervis- vidare sträva efter att för undervis- ning i gymnasieskolan, gymnasial ningen i gymnasieskolan, gymnasial bildning anställa lärare som har fors- bildning i fråga om högskoleförbere- dande utbildning anställa lärare med doktorsexamen, gymnasielektorer. 6 § För att få anställas utan tidsbe- gränsning för studie- och yrkes- orientering i det offentliga skol- väsendet skall den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verk- samhet. Den som inte uppfyller dessa krav får anställas för studie- och yrkes- orientering för högst i sänder. För att få anställas utan tidsbe- gränsning för studie- och yrkesväg- ledning i det offentliga skolväsendet ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller dessa krav får anställas för studie- och yrkes- vägledning för högst i sänder. 4 kap.3 § skall ha nio årskurser. Utbildningen i varje årskurs skall bedrivas under ett läsår. Varje läsår skall delas upp på en hösttermin och en vårtermin. Eleverna i skall ha en i huvudsak gemensam studiegång, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer. ska ha nio årskurser. I 10 a § finns bestämmelser om ytterligare utbildning inom grund- skolan, ett preparandår. Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår. Varje läsår ska delas upp på en hösttermin och en vårtermin. Eleverna i ska ha en i huvudsak gemensam studiegång, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer. Den elev som har fullföljt årskurs nio men inte har uppnått behörighet till det program i gymnasieskolan han eller hon önskar söka, ska i erbjudas möjligheten att under högst ett läsår uppnå den önskade behörigheten. Beslut om ett sådant erbjudande ska fattas under förutsättning att eleven bedöms kunna uppnå den ifrågavarande behörigheten inom högst , ett preparandår, och att eleven vill ha den erbjudna insatsen. Även en elev som efter årskurs nio har uppnått behörighet till det program i gymnasieskolan han eller hon önskar söka, kan, om det finns särskilda skäl, erbjudas möjlighet att läsa ämnen i under högst ett läsår. Styrelsen för utbildningen ansva- rar för att den elev som riskerar att inte uppnå behörighet till önskat informeras om detta. vägledning och information om möj- 11 § Beslut som en kommun fattar i frågor som avses i 7 § andra stycket om åtgärder för elever som inte bor hemma, i 8 § första stycket första meningen om mottagande av en elev från en annan kommun samt i 10 § om rätt att fullfölja utbildningen får överklagas hos Skolväsendets över- klagandenämnd av eleven eller före- trädare för denne. gå ett preparandår enligt 10 a §, Prop. 2008/09:199 eller delta i ett individuellt alternativ i Hemkommunen ansvarar för att den unge som önskar gå på ett indi- viduellt alternativ i gymnasieskolan får den hjälp han eller hon behöver att beskriva sitt speciella utbildningsbehov för huvudmannen för gymnasieskolan eller för en fristående gymnasieskola. Varje kommun ska organisera sin studie- och yrkesvägledande verk- samhet så att eleverna i får information om vilka examina de olika nationella programmen inom gymnasieskolan leder fram till. Eleverna i har rätt till vägledning inför valet av studieväg i gymnasieskolan. Beslut som en kommun fattar i frågor som avses i 7 § andra stycket om åtgärder för elever som inte bor hemma, 8 § första stycket första meningen om mottagande av en elev från en annan kommun, 10 § om rätt att fullfölja utbild- ningen, samt 10 a § om erbjudande om ett preparandår får överklagas hos av eleven eller företrädare för denne. I detta kapitel finns bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet som vänder sig till ungdomar som av- slutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande och är avsedd att på- börjas fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . I 26 § finns bestämmelser om erbjudande om utbildning i gymnasie- skolan till vissa elever från den obligatoriska särskolan. Bestämmelserna i detta kapitel gäller endast för ungdomar som är bo- satta i landet, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver något annat. Utbildningen i gymnasieskolan är en viktig del av den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och högskolesektorn. Huvudmannen för gymnasieskolan ska samverka med det omgivande samhället. Eleverna ska ha inflytande över hur deras utbildning utformas. Utbildningen i gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverksam- het eller fortsatta studier, samt för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska i huvudsak bygga på de kunskaper eleverna har fått i eller i motsvarande utbildning. Utbildningen i gymnasieskolan bedrivs som heltidsstudier och består av nationella program som antingen är yrkesprogram eller högskoleför- beredande program. Dessa utbildningar är avsedda att fullföljas inom tre läsår. I gymnasieskolan finns också utbildning i form av individuellt alternativ. Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 1. Styrelsen för utbildningen får besluta att utbildningen på nationella program får fördelas än tre läsår. Efter medgivande av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får styrelsen be- sluta att utbildningen får fördelas än tre läsår. Inom gymnasieskolan finns också utbildning under ett fjärde läsår som anordnas för att bredda kompetensen hos de elever som tagit en examen på ett nationellt program med utbildning av teknisk karaktär. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om behörighet, innehåll, omfattning, examen och inter- ersättning för teknisk utbildning under ett fjärde läsår. Inom de nationella programmen kan det finnas utbildningar med olika inriktningar. Dessa kan vara nationella eller regionala och börja under det första, andra eller tredje läsåret. Yrkesprogrammen kan utformas som skolförlagd utbildning eller som lärlingsutbildning. Eleverna i gymnasieskolan har rätt till studie- och yrkesvägledning inför de val de gör i gymnasieskolan och inför kommande yrkes- och studieval. Utbildning på program, program och inriktning samt program och lär- lingsutbildning utgör de studievägar som gymnasieskolan består av. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om möjligheter för huvudmannen att, om det finns särskilda skäl, bestämma att en elevs utbildning till sitt innehåll får avvika från vad som annars är föreskrivet för de nationella programmen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om inriktningarna, lärlingsutbildning och individu- ellt alternativ. När en elev börjar eller slutar vid en gymnasieskola utanför hem- kommunen, ska huvudmannen för skolan lämna uppgift om detta till styrelsen för utbildningen i elevens hemkommun. Yrkesprogrammen ska vara grund för yrkesverksamhet. De högskole- förberedande programmen ska vara grund för fortsatt utbildning på hög- skolenivå. Alla elever på nationella program ska inom ramen för sin gymnasieutbildning ha möjlighet att uppnå grundläggande behörighet till högskolestudier. Omfattningen av studierna på nationella program betecknas med gymnasiepoäng. Vissa bestämmelser om utbildningens omfattning (poängplan) framgår av bilaga 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om tillämpningen av poängplanen. Utbildningen inom varje ämne sker i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det anges hur många gymnasiepoäng den omfattar. Lär- lingsutbildningen sker enligt en nationell och en lokal utbildningsplan och den del som utgör arbetsplatsförlagt lärande genomförs i utbild- ningsblock. Efter avslutad kurs, efter genomfört utbildningsblock och efter utförd examensuppgift ska betyg sättas. Har eleven enligt detta betyg minst uppfyllt kurskraven respektive kraven enligt utbildningsplanen för lär- lingsutbildningen eller examensmålen är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare sådan utbildning. En gymnasieutbildning på ett nationellt program syftar till en gymna- sieexamen. En gymnasieexamen avläggs som yrkesexamen eller hög- skoleförberedande examen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasie- examen. Elever på yrkesprogrammen har rätt till minst 2 430 undervisnings- timmar och elever på de högskoleförberedande programmen har rätt till minst (garanterad undervisningstid). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avsteg från den garanterade undervisningstiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att särskilda krav på förkunskaper ska gälla för vissa utbildningar. Utbildning inom ett individuellt alternativ anordnas för att möta elevers speciella utbildningsbehov. Rätten att delta i ett individuellt alternativ omfattar tre läsår. Utbildningen ska bedrivas i en omfattning som mot- svarar heltidsstudier. Styrelsen för utbildningen får besluta att utbild- ningen inom ett individuellt alternativ får fördelas än tre läsår. Omfattningen av utbildningen får dock minskas om en elev begär det och styrelsen för utbildningen finner det förenligt med syftet för ut- bildningen. För varje elev som går på en utbildning enligt denna paragraf ska det upprättas en studieplan, som ska fastställas av styrelsen för utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om sådana studieplaner Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds en gymnasieutbildning av god kvalitet. Kommunen kan erbjuda en utbild- ning antingen genom att själv anordna den eller genom samverkansavtal med en annan kommun eller ett landsting som anordnar den. Kommuner som ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för utbild- ningen. Ungdomarna ska erbjudas gymnasieutbildning i form av 1.nationella program med olika inriktningar inom programmen, Vilka studievägar som erbjuds och antalet platser på dessa ska an- passas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Styrelsen för utbild- ningen ska, när det är fråga om lärlingsutbildning, sträva efter att tillgo- dose ungdomarnas önskemål. Ett landsting får anordna utbildning på sådana nationella program som avser naturbruk och omvårdnad. Efter överenskommelse med en kommun får ett landsting även anordna utbildning på andra nationella program och individuellt alternativ. Erbjudande om utbildning på de nationella programmen Hemkommunen ansvarar för att samtliga ungdomar i kommunen som avses i 1 § första stycket erbjuds utbildning på nationella program, förut- satt att de har slutfört sista årskursen i eller motsvarande och att de inte har gått igenom utbildning på ett nationellt program eller en likvärdig utbildning eller avlagt International Baccalaureate (IB). Vidare gäller som behörighetskrav för 1.yrkesprogram: godkända betyg i svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska, matematik och minst fem andra valfria ämnen, och för 2.högskoleförberedande program: godkända betyg i svenska alterna- tivt svenska som andraspråk, engelska, matematik och minst nio andra ämnen. Sökande till programmet för naturvetenskap och programmet för teknik ska ha godkända betyg i biologi, fysik och kemi. Sökande till programmet för ekonomi, programmet för estetik och humaniora samt programmet för samhällsvetenskap och media ska ha godkända betyg i geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. Vid tillämpningen av första stycket ska med godkända betyg i ett visst ämne jämställas att sökanden på annat sätt har förvärvat likvärdiga kunskaper. Kravet på godkänt betyg i engelska enligt 16 § gäller inte om den sökande av särskilda skäl saknar ett sådant betyg och denne ändå bedöms ha förutsättningar att tillgodogöra sig den sökta utbildningen. När en huvudman erbjuder utbildning på ett nationellt program får huvudmannen också erbjuda en garanti för att eleven senare ska antas till en viss inriktning inom programmet. För svårt rörelsehindrade ungdomar får de kommuner som regeringen bestämmer i sin gymnasieskola anordna speciellt anpassad utbildning (gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning). Särskilda bestämmelser om Rh-anpassad utbildning finns i 40 46 §§. Mottagande av sökande till de nationella programmen Den som ska erbjudas gymnasieutbildning på ett nationellt program enligt 16 och 17 §§ är behörig sökande till en sådan utbildning var som helst i landet. Av de behöriga sökande ska i första hand tas emot de som är hemma- hörande i den anordnande kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen. Behöriga sökande som också ska tas emot i första hand är 1. de som med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den gymnasieskola dit de har sökt, 2.de som är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder det sökta programmet och 3.de som har sökt till gymnasieskolan ifråga under åberopande av att där, inom det sökta programmet, anordnas en utbildning med en nationell inriktning som inte erbjuds av hemkommunen. Andra behöriga sökanden än de som avses i 20 § andra och tredje styckena får tas emot i andra hand sedan de som tagits emot i första hand har antagits till utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för nationella program besluta att till en viss utbildning ska i första hand tas emot sökanden från hela landet (riksrekrytering). Beslut om riksrekryte- ring ska ange beslutet ska gälla och får även ange hur många platser utbildningen ska omfatta. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att strukturen och innehållet i en riksrekryterande utbildning får avvika från vad som gäller för nationella program. Innan en kommun eller ett landsting tar emot en sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet för utbildningen ska yttrande inhämtas från sökandens hemkommun. Yttrande behöver dock inte inhämtas, om det med hänsyn till tidigare yttrande eller av andra skäl är onödigt. En ansökan om att antas till ett nationellt program ska skickas till styrelsen för utbildningen i den sökandes hemkommun. Av ansökan ska framgå vilken prioritering den sökande gör av olika utbildningar. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare dit. Styrelsen för utbildningen i den anordnande kommunen eller beslutar om en sökande är behörig för den sökta utbildningen. Styrelsens beslut får överklagas till av sökanden. Styrelsen för utbildningen beslutar också om mottagande av behöriga sökanden. Beslut som avser mottagande i första hand enligt 20 § andra och tredje styckena får överklagas till av sökanden. Erbjudande om utbildning på individuellt alternativ Hemkommunen är ansvarig för att erbjuda gymnasieutbildning i form av ett individuellt alternativ för de ungdomar i kommunen som avses i 1 § och som inte har antagits till något nationellt program i gymnasieskolan eller en likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB). Den som uppfyller behörighetskraven för nationella program enligt 16 § kan erbjudas utbildning på ett individuellt alternativ endast om det föreligger särskilda skäl. I fråga om elever från särskolan gäller skyldig- heten endast om eleven vid prövning enligt 6 kap. 7 § inte tas emot i gymnasiesärskolan, därför att eleven bedöms kunna gå i gymnasieskolan. Rätt att delta i ett individuellt alternativ Den som ska erbjudas sådan utbildning som avses i 26 § har rätt att delta i den utbildning som erbjuds av hemkommunen eller inom sam- verkansområdet. I mån av plats får eleven också delta i utbildning som anordnas av en annan huvudman om hemkommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för utbildningen. Om ett individuellt alternativ som hemkommunen erbjuder på ett klart sätt avviker från vad som kan anses motsvara en elevs speciella utbild- ningsbehov är kommunen skyldig att svara för kostnaderna om eleven anmäler önskemål om att delta i ett sådant utbildningsalternativ som anordnas av en annan huvudman eller en fristående gymnasieskola. Hemkommunens beslut enligt detta stycke får överklagas till Skolväsen- dets överklagandenämnd. En ungdom som önskar delta i ett individuellt alternativ ska anmäla detta till styrelsen för utbildningen i hemkommunen. Om anmälan avser ett sådant alternativ som anordnas av en annan huvudman ska anmälan sändas vidare till styrelsen för den utbildningen. Till anmälan ska styrelsen foga ett yttrande där det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för elevens utbildning, om inte detta framgår av gällande samverkansavtal. Styrelsen för utbildningen hos den anordnande huvudmannen prövar om en ungdom är behörig att delta i ett individuellt alternativ. Styrelsens beslut får överklagas till av den unge. Styrelsen för utbildningen ansvarar för antagningen till de olika utbild- ningar som anordnas av kommunen eller , om inte annat följer av föreskrifter av regeringen. får vara gemensam mellan gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning. En kommuns eller ett landstings antag- ningsorganisation får även vara gemensam med andra kommuner och landsting samt med fristående gymnasieskolor. Föreskrifter om urval mellan behöriga sökande meddelas av regeringen. Beslut om antagning får inte överklagas. Elevernas rätt att fullfölja sin utbildning Den som har påbörjat en studieväg inom ett nationellt program eller har givits en sådan garanti som avses i 18 § har rätt att fullfölja sin ut- bildning hos huvudmannen eller inom samverkansområdet. Detta gäller även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras . Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studieavbrott på högst ett läsår för studier utomlands. Rätten gäller dock inte om den anordnande huvudmannen vid utfärdandet av den garanti som avses i första stycket uttryckligen gjort förbehåll mot dess giltighet i händelse av studieavbrott. För en elev som går en lärlingsutbildning gäller rätten att fullfölja sin utbildning enligt första och andra styckena och 31 § i första hand att fullfölja lärlingsutbildningen. Om lämplig lärlingsutbildning inte kan ordnas omfattar rätten skolförlagd utbildning inom yrkesprogrammet. En elev, som har antagits till en studieväg inom ett nationellt program och påbörjat utbildningen men som därefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen där den nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder den nya hemkommunen inte den aktuella studievägen har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning hos en annan anordnande huvudman. En elev som önskar fullfölja sin utbildning med en sådan nationell in- riktning eller lärlingsutbildning som startar under det andra eller, i före- kommande fall, det tredje läsåret och som inte erbjuds av hemkommunen bör, om det finns plats, få flytta till gymnasieskolan i en kommun eller ett landsting där den önskade utbildningen anordnas. Styrelsen för utbild- ningen i den kommun eller det landsting där utbildningen anordnas be- slutar om ett sådant mottagande av en elev. Styrelsens beslut får inte överklagas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att påbörja en kurs och om begränsningar i rätten att gå om en kurs. Den som har påbörjat ett individuellt alternativ har rätt att fullfölja ut- bildningen enligt den studieplan som fanns när utbildningen inleddes. Om eleven har medgivit att studieplanen ändras, har han eller hon rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studieuppehåll på högst ett läsår för studier utomlands. Utbildningen i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri för eleverna. De ska utan kostnad ha tillgång till böcker, verktyg och andra hjälpmedel som behövs. Huvudmannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. I verksamheten får också förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. En anordnande huvudman som antagit en elev till ett nationellt program har, om eleven inte är hemmahörande i kommunen eller i sam- verkansområdet för utbildningen, rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om interkommunal ersättning. Om inte den anordnande huvudmannen och hemkommunen kommer överens om något annat, och inte heller något annat följer av andra eller tredje styckena, ska den interkommunala ersättningen beräknas enligt anordnarens självkostnad. Erbjuds utbildningen av hemkommunen ska ersättningen högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för motsvarande utbild- ning. Är anordnarens kostnad lägre ska hemkommunen i stället ersätta den lägre kostnaden. I fråga om utbildning som en elev har påbörjat med hänsyn till sina personliga förhållanden enligt 20 § tredje stycket 1 eller utbildning som en elev fullföljer med stöd av 30 och 31 §§ ska inter- ersättning dock betalas enligt bestämmelserna i första stycket. När det är fråga om en riksrekryterande utbildning eller en regional in- riktning inom de nationella programmen ska hemkommunen betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt har beslutat. När det gäller utbildning för döva, hörselskadade och svårt rörelse- hindrade elever får regeringen fastställa den extra ersättning som ska lämnas för dessa elever. En elevs hemkommun är skyldig att betala ersättning för kostnader för elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till Inter- national Baccalaureate (IB). Skyldigheten gäller dock endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasie- utbildning då IB-utbildningen började och endast om utbildningsanordnarens avgifter till International Baccalaureate Office (IBO) betalas av staten. Om parterna inte kommer överens om annat ska ersättning utgå med ett belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar. Utbildning som är speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar (Rh-anpassad utbildning) m.m. I denna lag avses med svårt rörelsehindrad den vars rörelsehinder ensamt eller i kombination med annat funktionshinder medför att han eller hon 1.för att kunna följa ett program i gymnasieskolan behöver tillgång till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning, och 2.har behov av habilitering och i vissa fall har behov av boende i elev- hem och omvårdnad i boendet. Ungdomar som är svårt rörelsehindrade har rätt att få utbildning vid en sådan gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning som avses i 19 § om de 1.har slutfört sista årskursen i eller motsvarande, 2.kan påbörja utbildningen senast det kalenderår de fyller , och 3.uppfyller de övriga behörighetsvillkor som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskrivit för utbildningen. Bestämmelsen i första stycket 1 gäller inte utbildning i form av ett individuellt alternativ.