prop · GX031d21 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Allmän miljö- och naturvård Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Allmän miljö- och naturvård ................................................................................. Bara naturlig försurning........................................................................ Levande sjöar och vattendrag............................................................... Grundvatten av god kvalitet................................................................. Hav i balans samt levande kust och skärgård ...................................... Ett rikt odlingslandskap ....................................................................... God bebyggd miljö ............................................................................... Ett rikt växt- och djurliv....................................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald .................................................... 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ....................... 1:7 Internationellt miljösamarbete ....................................................... 1:8 internationella miljöinstitut ....................................... 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar .......................... 3.9.141:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med 1:15 Hållbara städer............................................................................... Analys och slutsatser............................................................................. 4.6.12:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader .......................................... 4.6.22:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning............................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård................ Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- Utgiftsutveckling inom området Miljöpolitik ........................................................ Skatteutgifter inom utgiftsområde 20, netto .......................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 ....................... Anslagsutveckling 1:2 Miljöövervakning ................................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Miljöövervakning ....................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:2 Anslagsutveckling 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald...................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald ......................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Åtgärder för biologisk Anslagsutveckling 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden......... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden............................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden......................................................................................... Anslagsutveckling 1:5 Miljöforskning................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Miljöforskning.......................... Anslagsutveckling 1:6 Kemikalieinspektionen ..................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Kemikalieinspektionen ............ Anslagsutveckling 1:7 Internationellt miljösamarbete......................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:7 Internationellt Anslagsutveckling 1:8 internationella miljöinstitut......................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:8 internationella 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:9 meteorlogiska och Anslagsutveckling 1:10 Klimatanpassning............................................................. Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:10 Klimatanpassning..... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:10 Klimatanpassning.................... Anslagsutveckling 1:11 Inspire............................................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:11 Inspire...................................... Anslagsutveckling 1:12 Havsmiljö ......................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:12 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:12 Havsmiljö ................................ Anslagsutveckling 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar............. Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ................................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:13 Insatser för internationella Anslagsutveckling 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med ............................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:14 Internationellt miljö- och Anslagsutveckling 1:15 Hållbara städer................................................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:15 Hållbara städer ........................ 4.1 Utgiftsutveckling inom området Miljöforskning ................................................... 4.2 Anslagsutveckling 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader.......................................................... 4.3 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader ........................ 4.4 Anslagsutveckling 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning .............................................................................. 4.5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning............................................. 4.6 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.9.2), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst efter 2010 (avsnitt 3.9.3), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 efter 2010 (avsnitt 3.9.4), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.9.5), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Klimatanpassning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 60 000 000 (avsnitt 3.9.10), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:12 Havsmiljö ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.9.12), 7.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 400 000 000 (avsnitt 3.9.13), 8.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.9.14), 9.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst (avsnitt 4.6.2), 10.för 2010 anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt följande uppställning: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Åtgärder för biologisk mångfald Sanering och återställning av förorenade områden Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård är indelat i två områden Miljöpolitik (avsnitt 3) och Miljöforskning (avsnitt 4). Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Totalt för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Den totala anslagsnivån inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård föreslås minska med 2010 och beräknas minska med 2011 och med 2012 i förhållande till utgiftsnivå. Förändringarna hänför sig främst till att den tidsbegränsade finansieringen av Hållbara städer upphör 2011. Satsningen ingick som en del regeringens s.k. klimatmiljard som aviserades i budgetpropositionen . Därutöver upphörde Miljöbilspremien per . Tillkommande föreslagna reformer som innebär ökningar av anslagen 20102012 är fortsatt satsning på klimat och hav samt genomförandet av EG-direktivet Inspire. Den realekonomiska fördelningen för utgiftsområdet baseras på utfallet samt kända förändringar anslagens användning, se tabell 2.3 nedan. Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Området omfattar frågor som rör naturvård och biologisk mångfald, vatten- och luftvård, sanering och efterbehandling av förorenade områden, meteorologi, hydrologi och oceanografi, Verksamheten vid , och ingår i området. Vidare hör Stiftelsen , internationella miljöinstitut, Kärnavfallsfonden och AB till området. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Miljöpolitik 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssam- 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-. bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (rskr. 2008/09:183). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom utgiftsområde 20, netto Förmån av miljöanpassade bilar Totalt för utgiftsområde 20 Förmån av miljöanpassade tjänstebilar Förmånsvärdet för en bil som helt eller delvis är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, sätts med till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. För förmånsbilar som helt eller delvis drivs med elektricitet eller gas, utom de som drivs med gasol, utgör i stället förmånsvärdet av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan mer miljöanpassad teknik. Den maximala nedsättningen för el/elhybridbilar och gasbilar får inte överstiga . För alkoholdrivna bilar utgör i stället förmånsvärdet av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Den maximala nedsättningen för alkoholdrivna bilar får inte överstiga . Dessa nedsättningar är tidsbegränsade till 2011. Skattebortfallet uppstår till följd av det nedsatta förmånsvärdet och skatteutgiften avser inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. beslutade (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) om 15 miljökvalitetsmål, som anger vilket tillstånd som ska uppnås i ett generationsperspektiv. Ytterligare ett miljökvalitetsmål, Ett rikt växt- och djurliv, beslutades (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06: 48, 49) av . Målen omfattar följande områden. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Levande sjöar och vattendrag Grundvatten av god kvalitet Hav i balans samt levande kust och skärgård Ett rikt växt- och djurliv har vidare beslutat (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36) om ett antal delmål för miljökvalitetsmålen som anger att en viss miljökvalitet ska vara uppnådd eller att förändringar ska vara genomförda för att miljökvalitetsmålen ska kunna uppnås inom en generation. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö kompletterades med beslut om delmål (prop. 2000/01:65, 2000/01:MJU15, rskr. 2000/ 01:269) . Delmål för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan beslutades (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU 10, rskr. 2001/02:163) . beslutade (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02: BoU14, rskr. 2001/02:291) om ytterligare ett delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. beslutade (prop. 2002/03:117, bet. 2003/04:MJU04, rskr. 2003/04:13) om ytterligare två delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. beslutade (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48, 49) om tre delmål under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv, två nya delmål under miljökvalitetsmålet luft, fyra nya delmål under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö samt ett nytt delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Beslutet innebar också att nio delmål utgick och att sjutton delmål fick ändrad 2005/06:145, bet. 2005/06:BoU9, rskr. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2005/06:365) om ett nytt delmål för energieffektivisering i bebyggelsen som ersätter delmålet om energianvändning i bebyggelsen m.m. under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. har beslutat om ändrad innebörd i miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan samt ett nytt delmål (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). lämnade sin årliga rapport om uppföljningen av miljökvalitetsmål, de Facto 2009 i halvtid. Möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen bedöms vara de samma som i den fördjupade utvärderingen . Detta betyder att endast ett av sexton mål, Skyddande ozonskikt, bedöms vara möjligt att nå till 2020. Sex av målen, Säker strålmiljö, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Myllrande våtmarker, Ett rikt odlingslandskap samt Storslagen fjällmiljö bedöms vara möjliga att nå med ytterligare åtgärder. Resterande mål bedöms vara mycket svåra eller omöjliga att nå till 2020 även om ytterligare åtgärder sätts in. Det finns också ett antal områden där risken för plötsliga eller oåterkalleliga förändringar är överhängande. Det gäller framför allt Begränsad klimatpåverkan, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Giftfri miljö och Ett rikt växt- och djurliv. Rådet bedömer däremot att utvecklingen i miljön går åt rätt håll på många områden. Det gäller områden som exempelvis skydd av ozonskiktet, minskad försurning och skydd av värdefull natur. Begränsad klimatpåverkan är det enda målet med en negativ trend, vilket beror på att de globala utsläppen ökar. Det finns flera orsaker till att miljökvalitetsmålen blir svåra att nå enligt . De flesta av målen är starkt beroende av samhällsutvecklingen i både och omvärlden. kan inte själv styra måluppfyllelsen på grund av miljöproblemens gränsöverskridande karaktär. I flera fall hinner målen inte nås eftersom det tar för naturen att återhämta sig från skador. I vissa fall är det bristen på åtgärder som är orsaken till att målen inte kommer att nås. Regeringen har beslutat att göra en översyn av miljömålssystemet för att öka dess relevans och effektivitet samt få in fler aktörer i arbetet (dir. 2008:95). Resultatet av denna översyn ska redovisas . Miljökvalitetsmålet är att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med för klimatförändringen ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Delmål avseende utsläpp av växthusgaser för anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Trenden är att utsläppen av växthusgaser i minskar. har de årliga utsläppen varierat mellan som högst och som lägst . har utsläppen samtliga år legat års nivå. Utsläppen var lägre än . Det är främst utsläppen från bostäder och lokaler som minskat, medan utsläppen från transporter och arbetsmaskiner samt av fluorerade växthusgaser har ökat. Regeringen införde en miljöbilspremie om till privatpersoner som köper en ny miljöbil. Syftet med premien har varit en tidsbegränsad stimulans för att uppmuntra fler att gå över till att köra bränsleeffektiva bilar och bilar som drivs med miljöbränslen. Satsningen uppgick ursprungligen till men har förstärkts med . Den ökade andelen miljöbilar i nybilsförsäljningen är en bidragande orsak till att personbilarnas utsläpp av koldioxid under har minskat från /km till /km. har fastställt ett nytt klimatpolitiskt mål (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300) som innebär att utsläppen 2020 bör vara lägre än utsläppen . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. Detta innebär att utsläppen av växthusgaser ska vara koldioxidekvivalenter lägre för den icke handlande sektorn i förhållande till nivå. Minskningen ska ske genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM). Den långsiktiga inriktningen på klimatpolitiken är att inte har några nettoutsläpp . Regeringen bedömer att det av antagna nationella klimatmålet för perioden 20082012 bör kunna nås (prop. 2008/09:162). Med det nya klimatpolitiska mål som beslutat bidrar på ett ambitiöst sätt till de globala utsläppsreduktioner som behövs på lång sikt. Enligt bedömning är dock miljökvalitetsmålet mycket svårt att nå. Koldioxidskatt och energiskatt är kraftfulla och samhällsekonomiskt effektiva styrmedel som även i fortsättningen bör vara centrala delar av den svenska klimatpolitiken. Vissa strukturella förändringar bör göras i energi- och koldioxidskattesystemet i syfte att öka träffsäkerheten och effektiviteten i detta. Regeringen redovisade de allmänna riktlinjerna för skattesystemet i klimatpropositionen (prop. 2008/09:162) och avser att i en särskild skatteproposition lämna förslag i enlighet med riktlinjerna. För att fortsatt stimulera till inköp av miljöbilar även efter att miljöbilspremien har upphört anser regeringen att miljöbilar bör skattebefrias . Denna skattebefrielse omfattar miljöbilar som säljs fr.o.m. . Definitionen av de skattebefriade bilarna bör skärpas successivt. Den allmänna utvecklingen av beskattningen av fordon redovisades i klimatpropositionen och utvecklade förslag till förändringar lämnas i den 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ovan nämnda propositionen. Regeringen avser återkomma till i denna fråga. Kyotoprotokollets första åtagandeperiod går ut . Ett mandat för förhandlingar om utsläppsbegränsningar antogs i (Action Plan, BAP). Som ordförande i leder unionen i förhandlingarna. Att nå en överenskommelse i är en övergripande prioritering för det svenska ordförandeskapet. Miljökvalitetsmålet är att luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller halter för svaveldioxid, kvävedioxid och marknära ozon, minskning av utsläppen av flyktiga organiska ämnen, halt av partiklar samt halt av bens(a)pyren. Delmålen om svaveldioxid och utsläpp av organiska ämnen har redan uppnåtts. Delmålet om bens[a]pyren bedöms vara möjligt att nå om ytterligare åtgärder, mot framför allt småskalig vedeldning, sätts in. Det är framför allt tätorter med omfattande vedeldning och ogynnsamma väderförhållanden som har svårt att klara delmålet. Delmålen om kvävedioxid, marknära ozon och partiklar överskrids fortfarande. bedömer att såväl miljökvalitetsmålet som delmålen om kvävedioxid, partiklar och marknära ozon är mycket svåra att uppnå. Förhöjda halter av luftföroreningar orsakar fortfarande betydande skador på människors hälsa, växtlighet och kulturföremål. En viktigt källa till såväl kvävedioxid som partiklar är vägtrafiken. Även långväga intransporter från övriga har en stor påverkan. Detta gäller även för delmålet om marknära ozon, där ozonbildande ämnen kan transporteras långa vägar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 åtgärdsarbetet är därför viktigt för att nå delmålen. När det gäller halterna av kvävedioxid och partiklar (PM10) i våra tätorter anser att åtgärdsarbetet går för långsamt. De utvärderingar som har gjorts av kommunala åtgärdsprogram som har fastställts i de fall där miljökvalitetsnormerna inte har uppnåtts har visat att det är osäkert vilken effekt programmen har. För att det ska vara möjligt att nå miljökvalitetsmålet måste åtgärdsarbetet enligt intensifieras i hela samhället. Viktiga åtgärdsområden är transporter, energiförsörjning och fysisk planering. Även det internationella åtgärdsarbetet är av stor vikt då luftföroreningar sprids över långa sträckor.