prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Utgifterna under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ligger betydligt lägre 2009 än . Det beror på att det nya systemet för EU-budgetens finansiering, där BNI- och mervärdesskattebaserade reduktioner för ingår, har trätt i kraft . Eftersom beslutet trädde i kraft först regleras även reduktionerna , vilket förklarar den låga EU- avgiften 2009. Den beräknade ökningen av EU- avgiften 2011 och 2012 beror i huvudsak på att EU-budgetens utgifter då förväntas bli högre. Detta beror i sin tur främst på en ökad utbetalningstakt i stödprogrammen inom främst sammanhållnings- och jordbrukspolitiken. Utgifterna för ålderspensionssystemet ökar med mellan 2008 , från till . Nära hälften av den ökningen sker 2009 då den genomsnittliga inkomstpensionen ökar . minskar den genomsnittliga inkomst- pensionen på grund av att balanseringen i ålderspensionssystemet aktiveras. Utgifterna i ålderspensionssystemet ökar trots detta på grund av ett stigande antal pensionärer och att nytillkommande ålderspensionärer får en i genomsnitt högre inkomstrelaterad ålders- pension än nuvarande ålderspensionärer. Regeringen föreslår i denna proposition sänkt skatt för personer som fyllt 65 vid ingången av 2010 i syfte att förstärka pensionärernas disponibla inkomster. I avvaktan på att Pensionsgruppen och bland annat undersöker möjligheten att införa någon form av begränsningsregel som skulle kunna förhindra alltför stora variationer i pensionerna gör regeringen i denna budgetproposition ett beräkningstekniskt antagande som begränsar pensionsminskningen 2011 och 2012. Ålders- pensionssystemets utgifter antas i prognosen beräkningstekniskt vara ca högre 2011 och 2012 än de skulle varit om de beräknats med balansering utan detta beräk- ningstekniska antagande. 8.1.3Förändring av takbegränsade utgifter 20082012 De takbegränsade utgifterna ökar förhållandevis kraftigt , för att därefter öka i en långsammare takt. Utgiftsökningarna kan till stor del förklaras av det försämrade makroekonomiska läget (se tabell 8.5). En mer utförlig beskrivning av de huvudsakliga faktorerna bakom förändringen av de takbegränsade utgifterna följer nedan. Tabell 8.5 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Övrigt (volymer, tekniska 1)Beräkningarna baseras på känslighetsberäkningar för hur utgifterna påverkas av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Undantaget är utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv där samtliga utgiftsförändringar, undantaget de som följer direkt av reformer, hänförs till makroekonomiska förändringar. 2)Utgiftsförändringarna mellan år förklaras i stor utsträckning av beslut av engångskaraktär. Minskningen 2009 jämfört med förklaras av tidigare beslut om stora tillfälliga utgiftsökningar , bl.a. extra amortering av lån under UO22 på 25 mdkr. Minskningen 2010 jämfört med förklaras till stor del av att 13 mdkr beräknas tillföras kommunerna som ett tillfälligt konjunkturstöd 2010, som betalas ut . För att bättre spegla den diskretionära finanspolitiken, och redovisningen i nationalräkenskaperna, bör de tillfälliga utgiftsökningar exkluderas samt konjunkturstödet till kommunerna hänföras till 2010. Dessa justeringar görs vid beräkningarna av reformeffekter på finansiellt sparande, se vidare avsnitt 9.2. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Pris- och löneomräkningen av anslag för förvalt- nings- och investeringsändamål ökar utgifterna med 2009 och 2010. Den preliminära pris- och löne- omräkningen innebär att anslagen beräknas öka med 3 respektive . Omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . Den årliga ökningen är störst 2010 vilket således beror på jämförelsevis höga löneökningar 2008. Metoden för pris- och löne- omräkningen beskrivs närmare i avsnitt 8.2.3. De statliga utgifterna påverkas i hög grad av den svaga ekonomiska utvecklingen i och omvärlden. beräknas de takbegränsade utgifterna sammantaget öka med till följd av makroekono- miska förändringar vid sidan av de som följer av pris- och löneomräkningen. En stor del av denna utgiftsökning kan förkla- ras av stigande arbetslöshet. Antalet öppet arbetslösa väntas öka med närmare 120 000 per- soner 2009 och med ytterligare drygt 50 000 personer 2010, vilket leder till påtagligt ökade utgifter för arbetslöshetsersättningen.84 Där- utöver väntas de stora volymökningarna i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar påtagligt öka utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program. beräknas antalet deltagare i arbets- marknadspolitiska program öka med 46 000 respektive 110 000 mätt som helårsekvivalenter, vilket ökar utgifterna för aktivitetsstöd och arbetsförmedlingens verksamhetskostnader. Sammantaget väntas utgifterna inom utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv öka med ca 2009 och med ytterligare 2010 till följd av makroekonomiska förändringar. beräknas antalet öppet arbetslösa vara i stort sett oförändrat som antalet 84 Med öppen arbetslöshet avses officiell definition på arbetslöshet () exklusive heltidsstuderande arbetssökande (). deltagare i arbetsmarknadspolitiska program beräknas minska något. Flera transfereringar till hushåll följer den all- männa pris- och löneutvecklingen med viss eftersläpning. De förhållandevis höga pris- och löneökningarna bidrar därför till ökningen av transfereringsutgifterna . Några exempel på pris- och lönekänsliga transfereringar är föräldraförsäkringen, aktivi- tets- och sjukersättningar samt den statliga assi- stansersättningen. Det svaga konjunkturläget in- nebär en mer dämpad pris- och löneutveckling framöver, vilket verkar återhållande på de takbe- gränsade utgifterna. De inkomstgrundande pensionerna följer in- komstindex, som i sin tur i huvudsak följer den genomsnittliga löneutvecklingen. Inkomstindex ökade markant , vilket be- räknas leda till att utgifterna i ålderspensionssy- stemet ökar med ca 2009. Inkomstindex väntas öka endast marginellt 2010, men återigen öka i något snabbare takt 2011 och 2012. Indexökningarna 2011 och 2012 väntas leda till att utgifterna inom ålderspensionssyste- met ökar med 4 respektive . leder balanseringen i ålderspen- sionssystemet till lägre pensionsutgifter under perioden 2010-2012.85 De lägre utgifterna till följd av balanseringen anses dock inte följa direkt av de makroekonomiska förutsättningarna utan redovisas tillsammans med övriga faktorer. Beslutade och aviserade diskretionära åtgärder beräknas minska utgifterna under utgiftstaket för staten med sammantaget ca 19 miljarder kro- nor . Trots regeringens tidigare satsningar och de ytterligare resurser på närmare 13 miljarder kro- nor som föreslås i hösttilläggsbudgeten , minskar utgifterna som följer av beslut jämfört med . Minskningen förklaras av de åtgärder av engångskaraktär som genomfördes , och som sammantaget ökade utgif- terna 2008 med ca 33 miljarder kronor.86 Utgifterna som följer av beslut/reformer minskar även . Det beror huvudsakligen på att beräk- nas tillföras kommuner och landsting som ett tillfälligt konjunkturstöd och som utbetalas , varav 6 miljarder föreslås i hösttilläggsbudget och 7 miljarder har beslutats av . Därtill avsätter regeringen till landstingen 2009 för att minska effekterna av influensapandemin på den ordinarie hälso- och sjukvården. De tillfälliga stöden höjer därmed de takbegränsade utgifterna men inte påföljande år. Utgifterna för reformer minskar även 2011 och 2012, vilket framför allt förklaras av att flera av de reformer som föreslås och aviseras i denna proposition respektive 2011 är tillfälliga och därmed upphör påföljande år. Exempelvis föreslås i denna proposition att statsbidraget till kommuner och landsting ökar tillfälligt med 2010. I tabell 8.6 redovisas förändringarna per ut- giftsområde till följd av redan beslutade och avi- serade reformer. Regeringens satsningar på ar- betsmarknadspolitiken ökar utgifterna under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv med . Vidare medför regeringens utbildnings- satsningar att utgifterna inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökar med . Regeringen har genomfört stora satsningar på rättsväsendet som, tillsammans med de ytterligare medel som föreslås i denna proposition, beräknas öka utgifterna inom ut- giftsområde 4 Rättsväsendet med ca . Inom utgiftsom- råde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp minskar utgifterna och 2011. Det förklaras framför allt av den tidigare beslu- tade sjukförsäkringsreformen som väntas leda till färre antal personer i sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning (se även avsnitten 8.2.1 och 8.2.2). 85 gör dock regeringen i denna proposition ett beräkningstekniskt antagande som begränsar pensionsminskningen 2011 och 2012. Antagandet görs i avvaktan på och Pensionsgruppens fortsatta undersökningar av möjligheten att införa någon form av begränsningsregel i syfte att förhindra alltför stora variationer i pensionerna. 86 Av detta belopp avser extra amortering av lån under utgiftsområde 22 Kommunikationer och kapitaltillskott under utgiftsområde 24. Tabell 8.6 Utgiftsförändringar 20092012 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade och föreslagna reformer och finansieringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. -0,50 -0,52 UO 2 Samhällsekonomi och -0,28 -0,03 -0,10 UO 3 Skatt, tull och exekution UO 5 Internationell samverkan -0,18 UO 6 Försvar och samhällets -0,17 -0,38 -0,02 UO 7 Internationellt bistånd -0,03 -0,02 -0,12 -0,27 -0,07 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social -0,27 UO 10 Ekonomisk trygghet vid -4,37 -3,30 -0,40 UO 11 Ekonomisk trygghet vid -0,03 -0,02 UO 12 Ekonomisk trygghet för UO 13 Integration och jämställdhet -0,64 -0,02 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv -0,24 -0,31 -0,77 UO 16 Utbildning och -1,30 UO 17 Kultur, medier, trossamfund UO 18 Samhällsplanering, -0,41 -0,12 -0,02 bostadsförsörjning, byggande samt UO 19 Regional tillväxt -0,08 -0,03 -0,16 UO 20 Allmän miljö- och naturvård -0,12 -0,20 -0,03 -0,40 -20,39 -2,12 -1,45 -0,75 UO 23 Areella näringar, landsbygd -1,28 -0,19 -6,40 -1,05 -0,36 -0,04 UO 25 Allmänna bidrag till -9,66 -0,65 UO 27 Avgiften till Europeiska -0,01 -0,42 -1,53 -9,18 -5,14 -3,18 Anm.: Utgiftsförändringar som i denna proposition motiverar teknisk justering av utgiftstaket för staten ingår ej (se avsnitt 4.6). 1Utgiftsminskningarna 2010 och 2011 förklaras framför allt av den tidigare beslutade sjukförsäkringsreformen som avser utfastningen av tidsbegränsad sjukersättning och begränsningen av antalet dagar med sjukpenning, se även avsnitten 8.2.1 och 8.2.2. 22009 minskar anslagen under utgiftsområde 22 med 25 mdkr i jämförelse med 2008 till följd av extra amorteringar av infrastrukturlån 2008. 32009 minskar anslagen under utgiftsområde 24 i jämförelse med 2008 till följd av kapitaltillskott till AB , och FoU- bolag inom fordonsindustrin på sammanlagt 8 mdkr 2008. 4) beräknas tillföras kommunerna som ett tillfälligt konjunkturstöd , och utbetalas . Detta höjer de takbegränsade utgifterna men inte påföljande år, medan nationalräkenskaperna periodiserar utgiften till 2010. För effekter på finansiellt sparande, se tabell 9.4. För en mer detaljerad redovisning av de re- former som föreslås och aviseras i denna proposition se avsnitt 8.2.1. Det nya beslutet om EU-budgetens finansiering som träder i kraft , men tillämpas retroak- tivt , bidrar till att EU-avgiften blir lägre 2009 än 2008. Detta förklaras av att beslutet innehåller reduktioner av den svenska EU-avgiften, som kassamässigt kommer till del 2009. På grund av detta väntas EU-avgiften därför öka med ca . De förslag till beslut som aviseras i denna proposition och som motiverar teknisk justering av utgiftstaket leder till att utgifterna ökar med ca (se vidare avsnitt 4.6) I tabell 8.7 redovisas utfall (även könsfördelat) och prognoser för volymer inom olika transfere- ringssystem. Redovisningen har begränsats till anslag där förändrade volymer medför bety- dande utgiftsförändringar. Det genomsnittliga antalet personer registre- rade som asylsökande vid Migrations- verket beräknas minska , vilket leder till minskande utgifter inom utgifts- område 8 Migration. Därutöver väntas de lägre volymerna, tillsammans med en lägre bifallsan- del, leda till att färre beviljas uppehållstillstånd och därmed till att ersättningarna till kommu- nerna minskar. Sjukpenningdagarna har minskat kontinuer- ligt högsta notering 2002. sjönk antalet sjukpenningdagar med ca 16 pro- cent jämfört med året innan. förväntas antalet sjukpenningdagar minska yt- terligare , för att stabiliseras påföl- jande år. Utvecklingen inom sjuk- och aktivitetsersätt- ningen förklaras i första hand av att inflödet från sjukpenningen minskar. De reformer som riks- dagen fattat beslut om med ikraftträdande fr.o.m. är centrala för minsk- ningen. Minskningen förstärks och 2011 av att den tidsbegränsade sjukersättningen upphör. Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersätt- ning minskar med i genomsnitt . Antalet personer med inkomstpension beräk- nas öka markant framöver. Ökningen uppgick till 2008 och väntas uppgå till i genomsnitt under prognos- perioden. Även antalet personer med tilläggs- pension ökar , men i långsammare takt. Tabell 8.7 Volymer inom olika transfereringssystem Antalet uttagna dagar för föräldrapenning har ökat kontinuerligt och beräknas fortsätta att öka framöver. Ökningen beror framför allt på att fler barn föds. 31,0%kv 35,0%kv 69,0%m 65,0%m 61,0%kv 60,7%kv (netto), miljoner 39,0%m 39,3%m 66,6%kv 67,1%kv dagar (netto), miljoner 33,3%m 32,9%m 60,2%kv 60,4%kv 39,8%m 39,6%m 50,1%kv 49,4%kv 49,9%m 50,6%m 79,8%kv 80,1%kv 20,2%m 19,9%m 52,4%kv 52,3%kv 47,6%m 47,7%m 48,6%kv 49,0%kv 51,4%m 51,0%m 72,7%kv 27,3%m 95,4%kv 94,6%kv 4,6%m 5,4%m 79,2%kv 78,5%kv 20,8%m 21,5%m 55,0%kv 55,1%kv 45,0%m 44,9%m 48,8%kv 48,7%kv 51,2%m 51,3%m 61,7%kv 61,4%kv 38,3%m 38,6%m Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 6. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. 1 Bruttoräknat antal. När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 412 300 personer och 407 800 personer 2008. 8.2Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition I tabell 8.8 redovisas den totala utgiftseffekten, i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition, av nya förslag till reformer, reviderad pris- och löneomräkning, reviderade makroekonomiska förutsättningar, volymförändringar och övriga faktorer för perioden 20102012. Av tabell 8.8 framgår att prognosen för de takbegränsade utgifterna revideras upp med 2010, och ned med både 2011 och 2012. Budgeteringsmarginalen har reviderats upp med 2010, 2011 och 2012. Anledningen till att upp- revideringarna av budgeteringsmarginalerna avviker från nedrevideringarna av utgifterna är att utgiftstaket föreslås ändras till följd av tekniska justeringar (se vidare avsnitt 4.6). Förändringar i förhållande till beräkningen av de takbegränsade utgifterna ekonomiska vårproposition till följd av nya reformer redovisas i avsnitt 8.2.1, medan förändringar till följd av övriga faktorer i tabell 8.8 redovisas i avsnitt 8.2.2. Tabell 8.8 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition Takbegränsade utgifter i 2009 års Reviderad pris- och löneomräkning -0,2 -0,3 -3,0 -7,0 -3,8 -2,6 -2,6 -3,5 -5,1 -3,4 -4,1 -5,7 -6,7 -6,3 -6,7 -6,7 1 De tekniska förändringarna redovisas i avsnitt 4.6. I tabell 8.9 redovisas förändringarna av utgiftsramarna för perioden 20102012 i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. Utgifterna per utgiftsområde har ändrats till följd av förslag till nya reformer, förändrade makroekonomiska förutsättningar och förändrade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem. redovisas förändringen av utgiftsramarna till följd av nya förslag till reformer, reviderade makroekonomiska förutsättningar, reviderade volymantaganden och övriga faktorer. Tabell 8.9 Förändring av utgiftsramar 20102012 jämfört med ekonomiska vårproposition Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . 1Beräkningarna baseras på känslighetsberäkningar för hur utgifterna påverkas av ändrade makroekonomiska förutsättningar. 2Hela revideringen av prognosen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, förutom de orsakade av beslut/reformer, har betraktats som en följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar. 3Inklusive tekniska justeringar, se avsnitt 4.6. 8.2.1Nya föreslagna och aviserade reformer för perioden 20102012 För varje utgiftsområde sammanfattas i detta avsnitt anslagseffekter av de reformer som regeringen föreslår samt aviserar . Anslagseffekterna redovisas i förhållande till den beräkning som låg till grund ekonomiska vårproposition. Avsnittet omfattar inte de anslagseffekter som orsakas av makroekonomiska förändringar, ändrade volymer i transfereringssystemen eller pris- och löneomräkning (se avsnitt 8.2.2), utan begränsas till de åtgärder som regeringen aktivt fattar beslut om. Avsnittet innehåller inte heller en redovisning av de förslag som regeringen lämnar i proposition Hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2). Förslagen avseende 2009 framgår dock övergripande i tabell 8.10. De reformer som föreslås i denna proposition medför en ökning av föreslagna anslagsmedel 2010 med i förhållande till beräkningarna i vårpropositionen, inklusive förslag till beslut på som föranleder tekniska uppjusteringar av utgifts- taket. beräknas nu föreslagna och aviserade reformer öka anslagsbehoven med respektive i förhållande till beräkningarna i vårpropositionen. Av dessa föranleder respektive år tekniska upp- justeringar av utgiftstaket. Under respektive utgiftsområde redovisas föreslagna eller aviserade reformer med en an- slagspåverkan på (se vidare tabell 8.10). För de fall regeringen också lämnar förslag i proposition Hösttilläggs- budget (prop. 2009/10:2) för de anslagsförändringar som redovisas, framgår detta av tabellen. I normalfallet förutsätts de redovisade anslagsförändringarna motsvaras av en lika stor utgiftsförändring. För närmare beskrivningar av reformerna hänvisas till respektive utgiftsområdesvolym. och har en gemensam planering för långsiktiga lokalförsörjning i . För detta ändamål föreslår regeringen att anslaget m.m. ökas med 2010. Regeringen har sett över hur stor del av utrikesförvaltningen som administrerar utveck- lingsarbetet och kunnat konstatera att en högre andel än vad som tidigare beräknats bör finansieras med biståndsmedel. Regeringen föreslår därför att anslaget m.m. ökas med 2010. Utgiften är förenlig med (DAC:s) kriterier för bistånd och finansieras inom den avräkning från biståndsramen som görs för kostnader för utrikesförvaltningen. För att i stället anslagsfinansiera den avgiftsfinansierade verksamheten vid utlands- myndigheterna föreslår regeringen att anslaget m.m. ökas med 2010. Anslagsökningen påverkar inte den offentliga sektorns finansiella sparande eftersom avgiftsinkomsterna redovisas på inkomsttitel. För utökad diplomatisk närvaro i framför allt länder där har ett långsiktigt utvecklings- samarbete men saknar ambassad, föreslår regeringen att anslaget m.m. ökas med 2010. Regeringen bedömer vidare att antalet migra- tionsrelaterade ärenden vid utlandsmyndig- heterna kommer att ligga på en fortsatt hög nivå. I syfte att stärka särskilt belastade utlands- myndigheter föreslår regeringen att anslaget m.m. temporärt ökas med . För utrikesförvaltningens ökade kostnader för lokaler i utlandet föreslår regeringen att anslaget m.m. temporärt ökas med . Regeringen har inrättat den s.k. med uppdrag att främja stabilitet, förtroende, effek- tivitet och utvecklingsmöjligheter för svensk finanssektor. För denna verksamhet föreslår regeringen att anslaget m.m. ökas med 10 miljoner 2010. Slutligen föreslår regeringen att anslaget m.m. 2010 ökas med till följd av växelkursför- ändringar. Sammantaget föreslår regeringen att anslaget m.m. ökas med 2010. beräknas anslaget ökas med 188 respektive jämfört med beräkningen i vårproposi- tionen. Under utgiftsområdet föreslår dessutom regeringen att anslaget Allmänna val och demokrati ökas med för genomförandet av allmänna val 2010. Regeringen avser att presentera en proposition med förslag till ändrad instans- ordning för vissa mål och ärenden enligt (1987:10) och . Till följd av detta beräknar regeringen att anslaget Länsstyrelserna m.m. ökas med 2011 och 2012 i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Anslaget Bidragsfastigheter används för under- hållskostnader och löpande driftsunderhåll för de bidragsfastigheter som förvaltas av . Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2010 och beräknar att anslaget ökas med 2011 i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. har fått utökade uppgifter avseende såväl tillsyn som reglering. Myndig- hetens uppgifter har vidare utvidgats i samband med den finansiella krisen och de åtgärder som vidtagits i samband med regeringens stabilitets- plan. står också inför nya och utvecklade krav på samordning av tillsyn för gränsöverskridande tillsynsarrangemang vilka finns inom bankområdet, försäkringsområdet och för finansiella konglomerat. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2010. beräknas anslaget ökas med i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. ska göra en urvals- ökning i arbetskraftsundersökningen (). För detta ändamål föreslår regeringen att anslaget ökas med 2010. beräknas anslaget ökas med i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. minskas anslagen Bidrag till arbetslös- hetsersättning och aktivitetsstöd samt Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv med sammanlagt . Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Arbetsbelastningen på har ökat p.g.a. en ökad ärendetillströmning huvudsakligen till följd av nedgången i konjunkturen. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2010. För att minska risken med företagande och därmed främja ett ökat entre- prenörskap avser regeringen föreslå två för- ändringar i skuldsaneringslagen. Genom dessa ändringar kan fler personer väntas ansöka om och beviljas skuldsanering. Till följd av det föreslår regeringen att anslaget Kronofogde- myndigheten ökas med 2010. Sammantaget innebär detta att anslaget föreslås ökas med 2010. beräknar regeringen att anslaget ökas med i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Ett nytt system för skattereduktion för hushållsnära tjänster inklusive renovering och tillbyggnad trädde i kraft . Systemet medför kostnader för . Regeringen föreslår därför att anslaget Skatte- verket ökas med 2010. För arbetet med sänkta egenavgifter föreslår regeringen att anslaget ökas med 2010. Sammantaget föreslår regeringen att anslaget ökas med 2010. beräknar regeringen att anslaget ökas med i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Regeringen fortsätter att förstärka rättsväsendet. Rättsväsendets fortsatta effektivisering är en förutsättning för regeringens satsningar på området. För att öka den polisiära närvaron i samhället, öka utredningskapaciteten och förebygga brott föreslår regeringen att anslaget