prop · GX0380 · 2009-12-15 00:00:00 — Ett sådant beslut får endast avse framtida ändringar av begränsad omfattning. Beslutet fattas i den ordning som anges i 6 § andra stycket. I paragrafen regleras förfarandet vid godkännande i förväg av ändringar i inkorporerade konventioner. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 § tredje stycket. Övervägandena finns i avsnitt 10.1.2. Av sista meningen framgår att beslut om inkorporering i förväg av framtida ändringar i en internationell överenskommelse ska fattas i den ordning som anges i 6 § andra stycket. Omröstningsregeln har därigenom ändrats så att ett beslut om sådan inkorporering kräver att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för det. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. rätt till information och samråd om EU-samarbetet 10 § Regeringen ska fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen. I paragrafen regleras regeringens informations- och samrådsskyldighet med och dess . Paragrafen motsvarar nuvarande 6 § första stycket. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 11 § Regeringen ska fortlöpande hålla underrättad om de utrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för riket och överlägga med nämnden om dessa så ofta som det behövs. I alla utrikesärenden av större vikt ska regeringen före avgörandet överlägga med nämnden, om det kan ske. I paragrafen regleras regeringens samrådsskyldighet med . Paragrafen motsvarar nuvarande 6 § andra stycket. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 12 § består av talmannen samt nio andra ledamöter, som väljer inom sig. Närmare bestämmelser om sammansättning meddelas i riksdagsordningen. sammanträder på kallelse av regeringen. Regeringen är skyldig att sammankalla nämnden om minst fyra av nämndens ledamöter begär överläggning i en viss fråga. Ordförande vid sammanträde med nämnden är statschefen eller, om han eller hon har förhinder, statsministern. Ledamot av och den som i övrigt är knuten till nämnden ska visa varsamhet i fråga om meddelanden till andra om vad han eller hon har fått kännedom om i denna egenskap. Ordföranden kan besluta om ovillkorlig tystnadsplikt. I paragrafen regleras sammansättning, arbetsformer och tystnadsplikt. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 §. Ändringarna är endast språkliga. 13 § Chefen för det departement som har hand om utrikesärendena ska hållas underrättad, när en fråga som är av betydelse för förhållandet till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation uppkommer hos en statlig myndighet. I paragrafen regleras statliga myndigheters underrättelseskyldighet i vissa fall gentemot utrikesministern. Paragrafen motsvarar nuvarande 8 §. Ändringarna är endast språkliga. 14 § Bestämmelserna i 2 kap. 7 §, 4 kap. 12 §, 5 kap. 8 §, 11 kap. 8 § och 13 kap. 3 § utgör inte hinder mot att uppfyller sina åtaganden med anledning av Romstadgan för eller i förhållande till andra mellanfolkliga brottmålsdomstolar. I paragrafen, som inte har någon tidigare motsvarighet, regleras åtaganden i förhållande till mellanfolkliga brottmålsdomstolar. Övervägandena finns i avsnitt 10.1.3. Genom bestämmelsen har regeringsformen anpassats till folkrättsliga förpliktelser som följer av Romstadgan. Även förpliktelser som kan uppkomma i förhållande till andra internationella brottmålsdomstolar täcks av bestämmelsen. Hänvisningen till bestämmelsen i 4 kap. 12 § om väckande av åtal m.m. mot riksdagsledamot innebär att även talmannen till viss del omfattas av Prop. 2009/10:80 denna reglering (jfr 4 kap. 13 § andra stycket). 1 § , hovrätterna och tingsrätterna är allmänna domstolar. , kammarrätterna och förvaltningsrätterna är allmänna förvaltningsdomstolar. Rätten att få ett mål prövat av , , hovrätt eller kammarrätt kan begränsas genom lag. Andra domstolar inrättas med stöd av lag. I 2 kap. 11 § första stycket finns bestämmelser om förbud mot inrättande av domstolar i vissa fall. I och får endast den som är eller har varit ordinarie domare i någon av domstolarna tjänstgöra som ledamot. Vid övriga domstolar ska det finnas ordinarie domare. Undantag härifrån får dock göras i lag i fråga om domstolar som har inrättats för handläggningen av en viss bestämd grupp eller vissa bestämda grupper av mål. I paragrafen anges grunddragen i rättsskipningens organisation. Paragrafen motsvarar nuvarande 1 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.2.2 och 8.2.3. Bestämmelsen om grunddragen i domstolarnas organisation i första stycket har byggts ut och nämner inte bara de högsta domstolarna utan även tingsrätter, förvaltningsrätter, hovrätter och kammarrätter. Regeringsrätten byter namn till . Bestämmelsen om tjänstgöring som ledamot i de högsta domstolarna flyttas till tredje stycket. Vidare anges att rätten att få mål prövade efter överklagande får begränsas i lag även vid överklagande till hovrätt och kammarrätt. Härigenom tydliggörs att bestämmelsen inte utgör hinder mot att behålla den nuvarande ordningen med krav på prövningstillstånd vid överklagande till överrätterna. I tredje stycket kompletteras bestämmelserna om ordinarie domare av bestämmelsen i nuvarande första stycket om vem som får tjänstgöra i de högsta domstolarna. Bestämmelsen har ändrats så att den möjliggör för ledamöter i att tjänstgöra i och tvärtom. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 2 § Bestämmelser om domstolarnas rättskipningsuppgifter, om huvuddragen i deras organisation och om rättegången, i andra hänseenden än som berörs i denna regeringsform, meddelas i lag. I paragrafen finns en bestämmelse med krav på lagform för föreskrifter som rör domstolarnas uppgifter, organisation och verksamhet. Paragrafen motsvarar nuvarande 4 §. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 3 § Ingen myndighet, inte heller , får bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. Ingen annan myndighet får heller bestämma hur dömande uppgifter ska fördelas mellan enskilda domare. I paragrafen regleras domstolarnas självständighet i den rättskipande verksamheten. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.2.2. Paragrafens andra mening, som inte har någon tidigare motsvarighet, har lagts till i syfte att markera domstolarnas oberoende. Bestämmelsen innebär att ingen annan myndighet än domstolen ska kunna bestämma hur fördelningen av mål på enskilda rotlar eller domare ska göras. Bestämmelsen innebär dock inget hinder mot att meddelar föreskrifter i lag om domstolarnas lottning av inkomna mål eller att det i lag t.ex. slås fast vissa allmänna förutsättningar för hur en domstol ska gå till väga när handläggningen av ett mål eller ärende fördröjts . Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 4 § Rättskipningsuppgifter får inte fullgöras av i vidare mån än vad som följer av grundlag eller riksdagsordningen. I paragrafen behandlas befattning med rättskipningsuppgifter. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 8 § såvitt avser rättskipningsupp- gifter. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 5 § Rättstvister mellan enskilda får inte utan stöd av lag avgöras av andra myndigheter än domstolar. I paragrafen slås fast att det krävs föreskrifter i lag för att det ska vara möjligt för ett annat organ än domstol att pröva en rättstvist mellan en- skilda. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 §. Den nuvarande andra meningen, som upplyser om att det i 2 kap. 9 § finns föreskrifter om domstols prövning av frihetsberövande, har tagits bort. Någon saklig ändring är inte avsedd. Utnämningen av ordinarie domare 6 § Ordinarie domare utnämns av regeringen. Vid utnämningen ska avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Bestämmelser om grunderna för förfarandet vid utnämningen av ordinarie domare meddelas i lag. I paragrafen finns bestämmelser om vissa grundläggande krav som ska gälla vid utnämning av ordinarie domare. Paragrafens motsvarar nu- varande 9 § första och andra styckena såvitt avser domare. Övervägan- dena finns i avsnitt 8.3.1 och 8.3.2. Första stycket (nuvarande 9 § första stycket) har justerats så att det endast avser utnämning av ordinarie domare. Vidare har möjligheten för regeringen att delegera uppgiften att utnämna domare tagits bort. I tredje stycket, som inte har någon tidigare motsvarighet, anges att grunderna för förfarandet vid utnämning av ordinarie domare ska meddelas i lag. Någon möjlighet för regeringen att meddela föreskrifter som avser grunderna för det förfarandet finns alltså inte. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 7 § Den som har utnämnts till ordinarie domare får skiljas från anställningen endast om 1.han eller hon genom brott eller grovt eller upprepat åsidosättande av skyldigheterna i anställningen har visat sig uppenbart olämplig att inneha anställningen, eller 2.han eller hon har uppnått gällande pensionsålder eller enligt lag är skyldig att avgå på grund av varaktig förlust av arbetsförmågan. Om det krävs av organisatoriska skäl, får den som har utnämnts till ordinarie domare förflyttas till en annan jämställd domaranställning. I paragrafen finns bestämmelser om ordinarie domares rättsställning i fråga om hans eller hennes anställning. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 § första och tredje styckena. Uttrycket skyldig att avgå med pension i första stycket punkten 2 (nuvarande 5 § första stycket punkten 2) har ersatts med skyldig att avgå på grund av varaktig förlust av arbetsförmågan. Bestämmelsen har moderniserats bl.a. genom att tjänst ersatts med anställning. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 8 § Åtal för brott i utövningen av en anställning som ledamot av eller väcks i . prövar om en ledamot av ska skiljas eller avstängas från sin anställning eller vara skyldig att genomgå en läkarundersökning. Om en sådan talan avser en ledamot av , prövas den av . Talan enligt första och andra styckena väcks av ombudsman eller justitiekanslern. I paragrafen regleras vid vilken domstol åtal eller en talan om skiljande från anställningen m.m. ska väckas om den avser en domare i någon av de högsta domstolarna. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 12 kap. 8 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.4.2. Första stycket har ändrats till följd av att Regeringsrätten byter namn till . Vidare har bestämmelsen om behörigheten för ombudsman och justitiekanslern att väcka talan flyttats till ett nytt tredje stycke. Andra stycket har ändrats till följd av att Regeringsrätten byter namn till . Regleringen har vidare ändrats så att mål om avskedande, avstängning eller skyldighet att genomgå läkarundersökning ska prövas i om de avser en ledamot av . Motsvarande mål mot ledamöter av ska även i fortsättningen prövas i Prop. 2009/10:80 . Genom ändringen undviks att ledamöterna i domstolen prövar mål om skiljande från anställningen m.m. som rör någon av de egna ledamöterna. Bestämmelsen om behörigheten att väcka talan har flyttats till tredje stycket. Av tredje stycket framgår att talan enligt första och andra styckena väcks av ombudsman eller justitiekanslern. 9 § Har en ordinarie domare skilts från anställningen genom beslut av en annan myndighet än en domstol, ska han eller hon kunna begära att beslutet prövas av domstol. Vid en sådan prövning ska ordinarie domare ingå i domstolen. Detta gäller också beslut varigenom en ordinarie domare har avstängts från utövning av sin anställning, ålagts att genomgå en läkarundersökning eller meddelats en disciplinpåföljd. I paragrafen finns en bestämmelse om rätt till domstolsprövning i vissa fall. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 § andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 8.4.1. Bestämmelserna har ändrats bl.a. genom att rätten till domstolspröv- ning av ett beslut om disciplinpåföljd har angetts för att denna rätt ska läggas fast i regeringsformen. Det har vidare införts ett krav på att ordinarie domare ska delta i prövningen av ordinarie domares avskedande, avstängning eller skyldighet att genomgå läkarundersökning och vid prövningen av meddelad disciplinpåföljd. Bestämmelserna har även moderniserats genom att tjänst ersatts med anställning. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 10 § Grundläggande bestämmelser om ordinarie domares rättsställning i övrigt meddelas i lag. Paragrafen innehåller en bestämmelse med krav på lagform för före- skrifter som rör ordinarie domares rättsställning. Paragrafen motsvarar nuvarande 10 § såvitt avser ordinarie domare. Ändringen är endast redaktionell. 11 § Ordinarie domare ska vara svenska medborgare. I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att utöva rättskipningsuppgifter uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. I paragrafen regleras kravet på svenskt medborgarskap för ordinarie domare. Paragrafen motsvarar nuvarande 9 § tredje stycket såvitt avser anställning som ordinarie domare. Övervägandena finns i avsnitt 11.4. Bestämmelsen har ändrats så att den i fråga om dem som utövar rätt- skipningsuppgifter endast uppställer ett krav på svenskt medborgarskap för ordinarie domare. När det gäller domare i övrigt får krav på svenskt medborgarskap ställas upp endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. Andra anställda vid domstolarna 12 § För andra anställda vid domstolarna än de ordinarie domarna tillämpas 12 kap. 57 §§. I paragrafen, som är inte har någon tidigare motsvarighet, lämnas en upplysning om vilka bestämmelser som gäller för andra anställda vid domstolarna än ordinarie domare. Av hänvisningen framgår att andra anställda vid domstolarna än ordinarie domare omfattas av de bestämmelser i 12 kap. som gäller för statligt anställda inom förvaltningen. Resning och återställande av försutten tid 13 § Resning i ett avgjort ärende samt återställande av försutten tid beviljas av eller, om det anges i lag, av en lägre förvaltningsdomstol, när det gäller ett ärende för vilket regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är högsta instans. I annat fall beviljas resning och återställande av försutten tid av eller, om det anges i lag, av en annan domstol som inte är en förvaltningsdomstol. Närmare bestämmelser om resning och återställande av försutten tid får meddelas i lag. I paragrafen regleras vilka domstolar som prövar frågor om resning och återställande av försutten tid. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 §. Bestämmelsen har ändrats till följd av att Regeringsrätten byter namn till . Övriga ändringar är endast språkliga. 14 § Finner en domstol att en föreskrift står i strid med en bestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning får föreskriften inte tillämpas. Detsamma gäller om stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts vid föreskriftens tillkomst. Vid prövning enligt första stycket av en lag ska det särskilt beaktas att är folkets främsta företrädare och att grundlag går före lag. I paragrafen regleras den prövning som ska ske i domstol av om en föreskrift står i strid med en överordnad författning, den s.k. lagprövningen. Paragrafen motsvarar nuvarande 14 § såvitt avser domstolar. Övervägandena finns i avsnitt 8.5.3. Bestämmelsen i första stycket har ändrats så att det s.k. uppenbarhets- kravet avseende föreskrifter beslutade av eller regeringen har tagits bort. Den prövning av lagar och andra föreskrifter som behandlas i bestämmelsen ska fortfarande vara begränsad till situationer då frågan om t.ex. en lags förenlighet med grundlag uppkommer i ett konkret fall vid rättstillämpningen. Bestämmelsen har ändrats redaktionellt så att den endast omfattar domstolar. En motsvarande reglering för förvaltningen finns i 12 kap. 10 §. I andra stycket, som inte har någon tidigare motsvarighet, har en erinran införts som anger att grundsatserna om folksuveränitet och lagbundenhet, med dess princip om normhierarki, särskilt ska beaktas vid Prop. 2009/10:80 lagprövning av föreskrifter beslutade av . Övriga ändringar är endast språkliga. 1 § Under regeringen lyder Justitiekanslern och andra statliga förvaltningsmyndigheter som inte enligt denna regeringsform eller annan lag är myndigheter under . I paragrafen anges vilka myndigheter som lyder under regeringen. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 6 § första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.3. Bestämmelsen har ändrats så att regleringen i grundlag av den statliga förvaltningsorganisationen har blivit mindre detaljerad. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 2 § Ingen myndighet, inte heller eller en kommuns beslutande organ, får bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. I paragrafen regleras förvaltningens självständighet i myndighetsutövningen och rättstillämpningen. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 7 §. Ändringarna är endast språkliga. 3 § Förvaltningsuppgifter får inte fullgöras av i vidare mån än vad som följer av grundlag eller riksdagsordningen. I paragrafen behandlas befattning med förvaltningsuppgifter. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 8 § till den del bestämmelsen behandlar förvaltningen. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 4 § Förvaltningsuppgifter kan överlämnas åt kommuner. Förvaltningsuppgifter kan även överlämnas åt andra juridiska personer och enskilda individer. Innefattar uppgiften myndighetsutövning, får ett överlämnande göras endast med stöd av lag. Paragrafen reglerar förutsättningarna för överlämnande av förvaltningsuppgifter till olika rättssubjekt. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 6 § andra och tredje styckena. I första stycket (nuvarande 11 kap. 6 § andra stycket) har uttrycket anförtros ersatts med överlämnas för att skapa enhetlighet mellan paragrafens båda stycken. Bestämmelsen i andra stycket (nuvarande 11 kap. 6 § tredje stycket) har förenklats genom att de olika kategorierna av juridiska personer som räknas upp har ersatts av uttrycket andra juridiska personer. Någon saklig ändring är inte avsedd. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. Särskilda bestämmelser om statligt anställda 5 § Arbetstagare vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen anställs av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Vid beslut om statliga anställningar ska avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. I paragrafen finns regler om anställning vid statliga förvaltningsmyndigheter. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 9 § första och andra styckena såvitt avser arbetstagare vid statliga förvaltningsmyndigheter under regeringen. Bestämmelsen har moderniserats genom att tjänst har ersatts med anställning. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 6 § ombudsmän och riksrevisorerna ska vara svenska medborgare. Detsamma gäller justitiekanslern. I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha en anställning eller utöva ett uppdrag hos staten eller en kommun uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. I paragrafen regleras kravet på svenskt medborgarskap inom den statliga förvaltningen. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 9 § tredje stycket såvitt avser kommunala uppdrag och anställningar samt uppdrag och anställningar hos staten som inte avser anställning som ordinarie domare. Övervägandena finns i avsnitt 11.4. Bestämmelsens räckvidd har begränsats genom att grundlagskravet på svenskt medborgarskap har tagits bort för andra än ombudsmän, riksrevisorerna och justitiekanslern. I den omfattning det i övrigt finns skäl att uppställa krav på svenskt medborgarskap ska de finnas i lag eller anges i föreskrifter enligt förutsättningar som anges i lag. Se även kommentaren till 7 kap. 11 § RO. 7 § Grundläggande bestämmelser om statligt anställdas rättsställning i andra hänseenden än de som berörs i denna regeringsform meddelas i lag. I paragrafen finns en bestämmelse med krav på lagform som innebär att grundläggande bestämmelser om statligt anställdas rättsställning i andra hänseenden än de som regleras i regeringsformen ska meddelas i lag. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 10 §. Bestämmelsen har moderniserats bl.a. genom att statstjänstemän har ersatts med statligt anställda. Närmare bestämmelser om statligt anställdas rättsställning finns i lagen (1994:260) om offentlig anställning. 8 § Regeringen får medge undantag från föreskrifter i förordningar eller från bestämmelser som har meddelats med stöd av beslut av regeringen, om inte annat följer av lag eller beslut om utgiftsanslag. I paragrafen regleras regeringens dispensmakt. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 12 §. Ändringarna är endast språkliga. 9 § Regeringen får genom nåd efterge eller mildra en brottspåföljd eller en annan sådan rättsverkan av brott samt efterge eller mildra ett annat liknande ingrepp som avser enskildas person eller egendom och som har beslutats av en myndighet. Om det finns synnerliga skäl, får regeringen besluta att vidare åtgärder för att utreda eller lagföra en brottslig gärning inte ska vidtas. I paragrafen regleras regeringens rätt att efterge eller mildra brottspåföljd eller annan rättsverkan av brott m.m. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 13 §. Ändringarna är endast språkliga. 10 § Finner ett offentligt organ att en föreskrift står i strid med en bestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning får föreskriften inte tillämpas. Detsamma gäller om stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts vid föreskriftens tillkomst. Vid prövning enligt första stycket av en lag ska det särskilt beaktas att är folkets främsta företrädare och att grundlag går före lag. I paragrafen regleras den prövning som ska ske inom förvaltningen av om en föreskrift står i strid med en överordnad författning, den s.k. lagprövningsrätten. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 14 § såvitt avser andra offentliga organ än domstolar. Övervägandena finns i avsnitt 8.5.3. Bestämmelserna har ändrats på samma sätt som motsvarande bestämmelser för domstolarna, se kommentaren till 11 kap. 14 §. Med uttrycket offentligt organ avses inte enbart förvaltningsmyndigheter utan även andra organ som utövar offentliga förvaltningsuppgifter, t.ex. regeringen eller olika privaträttsliga subjekt till vilka sådana uppgifter har överlämnats. 1 § ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för granskningen få ut protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Andra utskott och varje riksdagsledamot får hos skriftligen väcka frågor om statsrådens tjänsteutövning eller handläggningen av regeringsärenden. I paragrafen finns bestämmelser om granskning och dess rätt att få ut handlingar. Paragrafen motsvarar nuvarande 12 kap. 1 §. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.2. I första stycket har ett tillägg gjorts som innebär att rätt enligt grundlag att få ut handlingar från regeringen utvidgas. Genom tillägget får utskottet rätt till de av regeringens handlingar både allmänna och inte allmänna handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Därigenom motsvarar rätten till handlingar bättre utskottets faktiska granskningsområde. Andra stycket, som är nytt, motsvarar tredje meningen i den nuvarande paragrafen. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 2 § När det finns skäl till det, dock minst en gång , ska meddela vad utskottet vid sin granskning har funnit värt att uppmärksamma. kan med anledning därav göra en framställning till regeringen. I paragrafen regleras redovisning av granskningsverksamheten. Paragrafen motsvarar nuvarande 12 kap. 2 §. Ändringarna är endast språkliga.