prop · GX031d23 · 2009-09-21 00:00:00 — 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag som Europeiska unionen beviljar till projekt och studier som ingår i det transeuropeiska transportnätverket för investeringar i transportinfrastruktur. Det innebär att bidrag från EU betalas in på statsbudgetens inkomstsida. Sedan utbetalas beviljade bidrag från statsbudgetens utgiftssida till de aktuella projekten. De bidrag som får inom ramen för TEN utgör en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar. Fram till disponerar , , och Transportstyrelsen anslagsposter under anslaget. Fr.o.m. disponerar den nyinrättade myndigheten dessa anslagsposter. Ansökningar gällande väg- och järnvägsprojekt har varit särskilt framgångsrika och beviljats mer bidrag än vad regeringen prognostiserat för. Detta innebär att fler studier och nya projekt inom väg- och järnvägssektorn kan genomföras. proposition om hösttilläggsbudget gör regeringen därför bedömningen att anslaget 1:16 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk ökas med . Regeringen föreslår i denna proposition att nivåökningen med permanentas . Kommissionen har inlett arbetet med att revidera riktlinjerna för TEN-T. På svenskt initiativ har ett nordisk-baltiskt samarbete etablerats i frågan, med syfte att samarbeta och ta gemensamma initiativ. En viktig utgångspunkt för Sve- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 rige i revideringen är att TEN-T bidrar till skapandet av ett gemensamt europeiskt transportsystem. Arbetet med revideringen kommer att fortsätta . Regeringen anser att det är viktigt att deltar aktivt i sökandet av bidrag från budgeten för TEN-T och att projekt som tilldelats bidrag slutredovisas så snabbt som möjligt så att bidraget kan betalas ut från . Kommissionen har gjort utlysningar i både det s.k. ettåriga programmet och fleråriga programmet. Kommissionen har även gjort en separat utlysning med anledning av det ekonomiska läget (European Economic Recovery plan). har ansökt om medel i dessa program för följande projekt/studier: -Ny spåranslutning till hamn -E6.21 Lundbyleden hamn -E4 , mötesfri väg och bro -Installation av ERTMS på Haparandabanan -Installation av ERTMS i fordon -Motorways of the Sea, -Motorways of the Sea, Göteborg-Århus- -E22 i södra och sydöstra -Gröna och förutsägbara flygningar i svenskt luftrum -Installation av marknätverk och mobiler för trafikplanering, positionering och navigering för flygbolagen och luftfarten i -Utbyggnad av i Hamnområde 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förslag och beräkningar 20102012 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:19 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk . beräknas anslaget till . Tabell 3.67 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:16 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/98:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år naderna för transfereringar i samband med betalningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.69 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:17 Trängselskatt i : Administrationskostnader m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.8.181:17 Trängselskatt i : Administrationskostnader m.m. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Från anslaget finansieras system- och administrationskostnader för trängselskatten samt kostnader för uppföljning. Kostnaderna för driften av trängselskattesystemet har med ökad erfarenhet kunnat sänkas. Ett kontinuerligt arbete pågår i syfte att effektivisera driften. De stora kostnaderna för systemet är systemdriften, transfereringskostnader i samband med betalningar samt driften av kundtjänsten. hanteras betalningar m.m. samordnat med fordonsskatten vilket ger en halvering av kostnaderna för driften av systemet och också en reducering av kost- 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 483 121 tkr prisnivå. 3Motsvarar 475 120 tkr prisnivå. Anslaget används till Transportstyrelsens verksamhet som inte finansieras med avgifter, andra anslag eller övriga intäkter. Anslaget används även till vissa transfereringar såsom avgifter till . Anslaget får användas till kostnader för omställning och avveckling i länsstyrelsernas verksamhet som avser körkort och yrkestrafik. Budget och ekonomiska mål för avgiftsbelagd verksamhet Stora delar av Transportstyrelsens verksamhet finansieras med olika former av avgifter. gäller t.ex. avgifter för registerhållning, registreringsskyltar, körkortstillverkning, delar av den s.k. farledsavgiften samt direkta avgifter och myndighetsavgift inom luftfarten. Transportstyrelsens avgiftsbelagda verksamhet inom vägtrafikområdet finansieras med offentligrättsliga avgifter och avgifter från uppdragsverksamhet. Tabell 3.71 Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom vägtrafikområdet som Transportstyrelsen disponerar 1 I nivåerna för ingår bland annat verksamhet som förs över från länsstyrelserna, utökad verksamhet med anledning av förslag om en konkurrensutsatt fordonsbesiktning, samt planerade justeringar i vissa övriga avgifter. Transportstyrelsens uppdragsverksamhet inom vägtrafikområdet omfattar följande tjänster. -Försäljning av informationsuttag ur vägtrafikregistret. -Direktregistrering via terminal. -Administration av felparkeringsavgifter. -Försäljning av personliga skyltar. -Certifikat till digitala färdskrivare. -Administration av farligt gods. Tabell 3.72 Intäkter från uppdragsverksamhet inom vägtrafikområdet som Transportstyrelsen disponerar beräknas Transportstyrelsens avgiftsintäkter inom sjöfartsområdet uppgå till . Dessutom disponerar Transportstyrelsen en del av den s.k. farledsavgiften som tas ut av . avser regeringen låta Transportstyrelsen disponera högst av intäkterna från farledsavgiften. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.73 Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom sjöfartsområdet som Transportstyrelsen disponerar 1Varav 152 000 tkr avser Transportstyrelsens del av intäkter från farledsavgiften 2Varav 147 000 tkr avser Transportstyrelsens del av intäkter från farledsavgiften beräknas de sammanlagda avgiftsintäkterna inom luftfartsområdet att uppgå till . I prognosen över den totala kostnaden ingår avgiften till Eurocontrol med samt den gemensamma avgiften för säkerhetskontroll (GAS) med . Tabell 3.74 Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom luftfartsområdet som Transportstyrelsen disponerar avskaffas systemet med kontrollmärken för vägfordon. Därmed upphör nu gällande regel att ett kontrollmärke ska appliceras på den bakre registreringsskylten som ett tecken på att det fordon det sitter på får föras i trafik på väg. Kontrollmärkets avskaffande innebär en märkbar förenkling för fordonsägare och minskade administrativa kostnader för näringslivet. Förslaget innebär dessutom minskade kostnader i den del av Transportstyrelsen verksamhet som finansieras med den s.k. vägtrafikregisteravgiften. innebär förändringen att polisens möjlighet att göra urval av fordon på grundval av kontrollmärken försvinner. Mot denna bakgrund avser regeringen att 20102012 låta erhålla ett bidrag på av intäkter från vägtrafikregisteravgiften för att kunna vidta kompensatoriska åtgärder för registerkontroller i trafikövervakningen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen avser att återkomma till med förslag som innebär att fordonsbesiktningsverksamheten kan utsättas för konkurrens från . En omreglerad besiktningsmarknad med effektiv konkurrens kommer att leda till bättre service till rimliga priser samt ge valfrihet och möjlighet för kunderna att påverka serviceutbudet. beslutade regeringen att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag till lagändringar som förändringen kräver. Förändringen förutsätter att Transportstyrelsens roll som tillsyns- och regelgivningsmyndighet för fordonsbesiktning tydliggörs och förstärks. Av det skälet ökas Transportstyrelsens anslag med . Transportstyrelsen behöver vidta ett antal förberedande åtgärder i syfte att säkerställa att reformen kan genomföras som planerat. Regeringen föreslår därför på tilläggsbudget i samband med denna proposition att Transportstyrelsens anslag ökas med . Finansiering av dessa anslagsökningar sker genom att anslaget 1:2 Väghållning minskas med motsvarande belopp. Överföring av uppgifter gällande körkort och yrkestrafik överförs länsstyrelsernas uppgifter inom körkorts- och yrkestrafikområdet till Transportstyrelsen. har i samband med behandlingen av ekonomiska vårproposition godkänt en ändring i utgiftsområdesindelningen som innebär att aktuella ändamål och verksamheter flyttas till utgiftsområde 22 (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:KU26, rskr. Regeringens avsikt i frågan anmäldes till första gången i budgetpropositionen . Regeringens bedömning är att Transportstyrelsen kommer att kunna bedriva framförallt körkortsverksamheten till lägre kostnader än . De totala kostnaderna beräknas uppgå till . Uppskattningsvis kommer dessa kostnader att ha minskat med . Regeringens bedömning är att besparingarna kommer att fördelas med i den anslagsfinansierade verksamheten och i den avgiftsfinansierade verksamheten. Vidare är bedömningen att servicen till medborgare och företag kommer att kunna förbättras. hanterades registrering av fordon länsvis. Genom att föra samman fordonsfrågorna till ett nationellt register skapades stora effektiviseringsvinster och förenklingar för medborgarna. Samordningen gav förutsättningar för en långtgående automatisering med betydande inslag av e-tjänster. Genom att Transportstyrelsen på samma sätt som för fordonsverksamheten får ett samlat ansvar för körkortsverksamheten tillskapas motsvarande förutsättningar för att effektivisera verksamheten. Förutom kostnadsbesparingar kan betydande kvalitetsförbättringar komma till stånd genom ökad automatisering. En mycket stor del av körkortsärendena är av relativt enkel natur och lämpar sig väl för ett automatiserat beslutsfattande. Därmed kan handläggningstiderna för dessa ärenden minskas från dagens genomsnittstider ned . Transportstyrelsens övertagande av länsstyrelsernas körkortsverksamhet är en viktig del i regeringens arbete med att utveckla e- förvaltningen, vilket sammantaget leder till förenklad och förbättrad service till medborgarna och näringslivet. Förändringen kommer att medföra kostnader av tillfällig art för omställning och avveckling i länsstyrelserna. Mot den bakgrunden avser regeringen att 2010 låta Transportstyrelsen bidra till sådana kostnader med . Det innebär att ett underskott kommer att uppstå i Transportstyrelsen . Regeringens bedömning är att underskottet kommer att kunna hanteras med de framtida besparingarna. Regeringen avser återkomma i respektive myndigheters regleringsbrev med närmare instruktion om hur överföringen av medel ska effektueras. För att finansiera Transportstyrelsens utökade verksamhet inom körkorts- och yrkestrafikområdet tillförs Transportstyrelsen i anslagsmedel1. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. minskas med motsvarande belopp. Beträffande yrkestrafikområdet kommer Transportstyrelsen att få ytterligare uppgifter. 1 Motsvarar priser, vilket var det belopp som anmäldes ekonomiska vårproposition. Från avser regeringen att föra över polisens uppgifter i fråga om kontroll av kör- och vilotider i företag till Transportstyrelsen. Överföring av vissa uppgifter inom luftfarten till den nya myndigheten Regeringen avser att inrätta från . ska ha tyngdpunkt i åtgärder som främjar en effektiv förvaltning och ett trafikslagsövergripande perspektiv i arbetet med att utveckla det samlade transportsystemet. Till överförs bland annat verksamhet från Transportstyrelsen rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt drift- och investeringsbidrag till icke statliga flygplatser. Kompletterande överföring av medel från Vilka verksamheter som skulle överföras från när Transportstyrelsen bildades stod inte helt klart förrän efter det att budgetpropositionen hade överlämnats till . En del av de verksamheter som flyttades blev därför inte finansierade och Transportstyrelsens anslag behöver ökas med . Av bl.a. samma skäl har förts till Transportstyrelsens anslag i samband med vårtilläggsbudgeten . Dessa anslagsökningar finansieras genom att anslaget 1:2 Väghållning minskas med motsvarande belopp. beslutade regeringen att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som syftar till att möjliggöra ett nytt finansieringssystem i Transportstyrelsen. Förslagen var utformade med utgångspunkten att Transportstyrelsens verksamhet i huvudsak bör finansieras på ett enhetligt sätt och att nuvarande system för finansiering därför bör revideras så att fördelningen mellan avgiftsfinansiering och finansiering via anslag sker enligt enhetliga principer i hela myndigheten. Regeringens förslag innebar att verksamhet som avser tillstånd, tillsyn och registerhållning i huvudsak finansieras med avgifter, medan verksamhet som avser t.ex. regelgivning och stabsuppgifter finansieras via skattekollektivet. Lagrådet har avlämnat ett yttrande över förslaget. Efter ett särskilt uppdrag från regeringen har Transportstyrelsen lämnat ett kompletterande budgetunderlag för åren 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 20102012 med lagrådsremissens förslag som utgångspunkt (N2009/5463/TR). Regeringens samlade bedömning är att konsekvenserna av ett nytt finansieringssystem bör belysas ytterligare innan det genomförs. I denna proposition föreslås därför ett anslag som utgår från den nu rådande uppdelningen mellan anslags- och avgiftsfinansierad verksamhet. Med andra ord är utgångspunkten liksom 2009 att de principer för finansiering av olika verksamhetsdelar som gällde före Transportstyrelsens bildande fortsätter att gälla. Det innebär att Transportstyrelsen disponerar intäkterna från sina avgiftsfinansierade verksamheter. Regeringen avser att återkomma i frågan om nytt finansieringssystem för Transportstyrelsen. Särskilt om Transportstyrelsens rätt att disponera medel från farledsavgiften får Transportstyrelsen disponera högst av intäkter från farledsavgiften. kommer beloppet minskas till högst . Det innebär en minskning av det belopp som Transportstyrelsen disponerar 2009 med prisnivå. Minskningen ska ses mot bakgrund av den negativa trenden inom handelssjöfarten och de intäktsminskningar det innebär för . Regeringens inriktning är att Transportstyrelsens intäkter från farledsavgiften inte bör minska ytterligare även om konjunkturen inom handelssjöfarten fortsätter att vara svag. Det bör tilläggas att ordningen med finansiering via farledsavgiften helt eller delvis kan komma att ändras vid en reformering av Transportstyrelsens finansiering. kan det finnas anledning för Transportstyrelsen att se över utformningen av myndighetens egna avgifter. Särskilt om Transportstyrelsens verksamhet som finansieras med offentligrättsliga avgifter Som framgått ovan kommer Transportstyrelsen att 2010 få nya uppgifter gällande bilbesiktning, körkort och yrkestrafik. Dessa verksamheter finansieras både med anslag och avgifter. Uppskattningsvis motsvarar dessa nya uppgifter inkomster och kostnader i avgiftsbelagd verksamhet som motsvarar . Därutöver har Transportstyrelsen i en särskild hemställan föreslagit att regeringen beslutar om höjning vissa avgifter reglerade i förordningen (2001:652) om avgifter inom väg- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 trafikområdet (N2009/6380/TR). Transportstyrelsen gör därvid bedömningen att den svaga trafikutvecklingen, ökade krav på verksamheten i trafikregistret samt kostnadsutvecklingen gör vissa avgiftshöjningar nödvändiga. Detta för att göra det möjligt för myndigheten att fullgöra sitt uppdrag . Regeringen avser att ta ställning till Transportstyrelsens förslag . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:18 Transportstyrelsen . beräknas anslaget till och till . Regeringen föreslår att förs över från det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 5:1 Länsstyrelserna, och att förs över från anslaget 1:2 Väghållning. Tabell 3.75 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:18 Transportstyrelsen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 59 989 tkr prisnivå. 3Motsvarar 59 989 tkr prisnivå. Anslaget kommer från att disponeras av den nyinrättade myndigheten . Anslaget får användas dels för utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet samt statistikverksamhet, dels för myndighetens administration. Ett nytt anslag 1:19 Trafikanalys förs upp på statsbudgeten. Regeringen avser att inrätta den nya myndigheten . Trafikanalys ska vara regeringens stöd för utvärderingar och analyser inom transportområdet. Till Trafikanalys förs verksamhet rörande statistik. Med anledning av den nya myndighetsstrukturen avvecklas , och . Därefter bildas två nya myndigheter, och Trafikanalys, som finansieras inom motsvarande anslagsram. Förslag och beräkningar 20102012 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:19 Trafikanalys . beräknas anslaget till och till . Tabell 3.77 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:19 Trafikanalys Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra an- Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3.8.21Vissa tidigare ställningstaganden av Som redovisats i föregående avsnitt avser regeringen att inrätta myndigheterna och Med anledning av den nya myndighetsstrukturen avvecklas , och . Vissa av de myndigheter som ska avvecklas, t.ex. , har inrättats genom beslut av . Vidare har vissa myndigheters verksamheter och förutsättningarna för deras bedrivande blivit föremål för olika uttalanden från sida. Beroende på hur dessa uttalanden har utformats har de blivit mer eller mindre bindande för utformningen av förordningsregleringen. Sammantaget har de med tiden bildat ett svåröverskådligt system av s.k. riksdagsbindningar. Exempel på ställningstaganden i organisatoriska frågor som blivit bundna med är uttalanden om respektive utlokalisering till (prop. 1973:55, bet. InU 1973:22, rskr. 1973:220 respektive prop. 1987/88:50, bet. /88:24, rskr. 1987/88:298) samt uttalanden om att regionindelning inte bör göras på så sätt att län delas (prop. 1990/91:87 och prop. 1990/91:100, bet. 1990/91:TU26, rskr. 1990/91:326). Andra riksdagsbindningar tar snarare sikte på hur viss verksamhet ska bedrivas än på de organisatoriska förhållandena. Som exempel kan nämnas uttalanden om en ny och effektivare regional planeringsprocess (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). För de myndigheter som avses avvecklas med anledning av trafikverksreformen finns ett särskilt behov av att lösa upp riksdagsbindningar. Regeringen förslår att samtliga de riksdagsbindningar som berör , och inrättande och organisation ska hävas. För de verksamheter som, enligt vad som angivits i tidigare avsnitt, ska övergå till de nya myndigheterna och Trafikanalys ska däremot sådana bindningar som reglerar verksamhetens innehåll och hur den bedrivs, oberoende av organisatorisk hemvist, fortsätta att gälla. Det bör påpekas att bindningen inte i alla fall klart går att hänföra till den ena eller andra kategorin. Det bör få ankomma på regeringen och dess myndigheter att från fall till fall avgöra riksdagsbindningens karaktär. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen avser att återkomma till med ett förslag som innebär att verksamhet avseende flygplatsernas verksamhet bolagiseras. ska bidra till att de transportpolitiska målen uppnås genom att på ett företagskekonomiskt lönsamt sätt ansvara för driften och utvecklingen av kostnadseffektiva, säkra och välfungerande flygplatser och flygtrafiktjänst. Luftfartsveket prognostiserar för perioden 2009- 2012 att resultatet , före skattemotsvarighet, sjunker till för att sedan stiga till mot slutet av perioden. amorteras låneskulden med , som pensionsskulden ökar med . Soliditeten ökar från nuvarande till . Som restriktion för prisökningar gäller att verkets trafikavgifter exklusive undervägsavgifter, luftfartsskyddsavgifter och bulleravgifter, i genomsnitt får öka med högst nettoprisindex räknat . För att möta nedgången på flygmarknaden avser att till och med genomföra resultatförbättrande åtgärder, i form av kostnadseffektiviseringar och ökat resultat från kommersiella produkter, med totalt . Genom dessa åtgärder beräknas att åter uppnå de ekonomiska målen . avser att hålla flygplatsavgifterna oförändrade . Däremot kommer de kostnadsbaserade en route-avgifterna att öka till följd av den kostnadsbaserade avgiftsmodellen som medför att avgifterna ökar när volymerna minskar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.78 Prognos 20092012 Miljoner kronor där ej annat anges temotsvarighet(%) Soliditet (%) Regeringen avser att återkomma till med ett förslag som innebär att verksamhet avseende flygplatsernas verksamhet bolagiseras. investeringar har finansierats del med internt tillförda medel, dels med lån i . Verket har ett bemyndigade att ta upp lån inom en total ram av . Lånebehovet bedöms fortsatt vara på samma nivå, varför låneramen bör bibehållas . För att minska riskexponeringen används derivathandel enligt tidigare bemyndigande. I detta ingår att lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. Den ram har för utställandet av sådana säkerheter är på . I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har även ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på . Liksom andra affärsverk har ett bemyndigande att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller på annat sätt. Medlen ska placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag som innebär att Luft- fartsverkets verksamhet avseende flygplatsernas verksamhet bolagiseras. föreslår en investeringsnivå på sammanlagt . Kapaciteten för att hantera ökad trafik vid flygplatser och flygtrafiktjänst är generellt mycket god. Flygbranschen och har som följd av konjunkturnedgången drabbats av en kraftig minskning av trafikvolymen . förväntas bli med nolltillväxt för att därefter återgå till en successiv tillväxt i trafiken. Den minskade trafikvolymen innebär att tidigare planerade kapacitetsanpassningar kunnat senareläggas.