prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Arbetsförmedlingen, CSN, , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, , , och () givits i uppdrag att samverka i det fortsatta arbetet avseende utveckling av metoder för och redovis- ning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetal- ningar från välfärdssystemen, vilket bl.a. inne- fattar systemövergripande riskanalyser, omfatt- ningsstudier, framtagande av statistik och indikatorer, framtagande av kostnadseffektiva kontrollinsatser och informationsinsatser. Resultatet ska rapporteras i en särskild skrivelse till regeringen. ESV har fått i uppdrag att utveckla ett instrument för att möjliggöra att myndig- heternas insatser avseende den kontrollverk- samhet som är kopplad till utbetalningar från välfärdssystemen kan följas . Regeringen konstaterar att handhavandet av flertalet välfärdssystem förutsätter tillgång till uppgifter om den sökandes inkomst. uppgifter om inkomst är enligt vad regeringen erfarit en av de vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Regeringen avser därför att i särskild ordning låta utreda möjligheterna att inhämta månatliga inkomst- uppgifter för varje individ. har i sitt betänkande över utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning anfört att utskottet har förståelse för att resultatinformationen till kan behöva utformas på olika sätt för olika områden och att förändringarna av resultatstyrningen i riktning mot ökad verksamhetsanpassning och flexibilitet måste ske successivt och tillåtas ta tid (bet. 2008/09:FiU2). 12.5Utvecklingen av den ekonomiska att flera av förändringarna angående målen som föreslås i propositionen är oklart motiverade och 12.5.1 Utvecklingen av resultatstyrningen beklagar att det inte redovisas någon samlad strategi för hur resultatredovisningen är tänkt att terar vidare att förslagen i budgetpropositionen I och med budgetarbetet beslutade inte innebär några förbättringar när det gäller tydlighet i målformuleringarna och använd- regeringen att ändra innehållet i och formerna ningen av resultatindikatorer. I vissa fall, särskilt för resultatstyrningen av myndigheterna och beträffande miljö- och jordbruksutskottets om- råden, innebär förslagen enligt utskottet i stället strukturen har utgått och den årliga styrningen att inslagen av vaghet och oklarhet ökar. av myndigheterna är inriktad mot Förändringarna i riktning mot en ökad verksam- verksamhetens resultat utifrån det instruktions- hetsanpassning och flexibilitet i resultatstyr- Regeringens ambition är att ningen får enligt utskottet inte innebära att skapa förutsättningar för en styrning som är kvaliteten eller precisionen i redovisningen till långsiktig och i högre grad anpassad till myndig- heternas verksamheter och regeringens styr- Regeringens utgångspunkt är att en ökad grad av verksamhetsanpassning ställer högre krav på En konsekvens av nyordningen är att de av såväl regeringen som . regeringen beslutade målen och återrapporte- innebär det att regeringen har att överväga vilka ringskraven i myndigheternas årliga reglerings- mål som ska beslutas eller anges för olika brev för ett stort antal myndigheter har blivit utgiftsområden eller delar av utgiftsområden, finns det inom vissa verksam- vilka indikatorer/mått som ska användas samt hetsområden indikationer på att antalet uppdrag vilken resultatinformation som bör lämnas vid och finansiella villkor ökat något. olika tidpunkter för att skapa förutsättningar för heterna ges även större utrymme att själva välja en fullödig formaliserad dialog mellan vilken resultatinformation de ska redovisa och regeringen om resultaten. utifrån sitt instruktionsenliga uppdrag. hang vill regeringen i likhet med finansutskottet medför att den resultatredovisning som myndig- framhålla att utskott har en viktig roll heterna lämnar i årsredovisningarna kommer att att spela i att precisera sina behov av resultat- ta sig olika uttryck. information och att föra en aktiv resultatdialog I och med att verksamhetsstrukturen och dess hierarki av mål utgått kvarstår inte längre någon Regeringens resultatredovisning syftar i första administrativ koppling mellan mål som beslutas hand till att ge möjlighet att bedöma i eller anges för utgiftsområden och den verksam- vilken grad beslutade eller angivna mål är het som myndigheterna bedriver. regeringens redovisning av resultat till normalfallet i budgetpropositionen, men resultat i högre grad än tidigare kan komma att behöva kan även redovisas i särpropositioner eller i baseras på annan information än den som Verksamhetens karaktär är avgörande myndigheterna redovisar i årsredovisningen. för hur regeringens redovisning av resultat till Resultatredovisningen kommer att basera sig på bl.a. revisionens iakttagelser, utredningar och av vis överväga inom vilka områden information regeringen beställda myndighetsanalyser. ska redovisas löpande, men också om resultat- information ska lämnas för varje område eller mindre frekvent. Det är ytterst en uppgift för regeringen att, med beaktande av berörda utskotts önskemål, besluta om inriktning, omfattning, periodicitet etc. när det gäller redovisning av resultat inom ett utgiftsområde. Detta innefattar även att ta ställning till om mål ska beslutas eller anges för ett område. Regeringen vill i detta sammanhang under- stryka att förändringarna i riktning mot ökad verksamhetsanpassning och flexibilitet i resultat- styrningen även syftar till att successivt öka kvaliteten och precisionen i resultatredovis- ningen till . Det utesluter dock inte enligt regeringens bedömning att det i praktiken kommer att föreligga skillnader i hur resultat- redovisningen till utformas inom olika verksamhetsområden. Resultatstyrningen av myndigheterna och deras verksamhet har ändrats till form och innehåll. Av denna anledning avser regeringen att successivt stärka det egna arbetet med styrning av statliga myndigheter och verksam- heter. Av direktiven till den översyn av budgetlagen som regeringen beslutat om framgår att den särskilde utredaren med utgångspunkt i bl.a. de förändringar som skett av regeringens resultat- styrning ska överväga om det finns skäl att i budgetlagen tydliggöra regeringens skyldigheter i detta avseende (dir. 2009:55). Att redovisa resultat i årsredovisningen för staten föreslog i sitt betänkande Att styra staten (SOU 2007:75) att budgetproposi- tionen skulle renodlas till ett framåtriktat dokument och att årsredovisningen för staten skulle vara det centrala redovisningsdokumentet om den statliga verksamheten. Utredningen ansåg därtill att regeringen i särskilda skrivelser till ska beskriva utvecklingen på olika samhällsområden och analysera effekterna av statens verksamhet. Denna fråga berörs även i årliga rapport (RiR 2009:8). Revisorerna anser att årsredovisningen för staten bör vara det centrala redovisnings- dokumentet inför om den statliga verksamheten. Regeringen bedömer att uppgifter om de sakliga resultat som uppnås inom statens alla verksamhetsområden inte kan ingå i en samlad årsredovisning för staten. Den statliga verksam- heten är så omfattande och mångfacetterad att det inte går att på ett kortfattat och överskådligt sätt redogöra för resultat och effekter, och i än lägre grad redovisa resultat i relation till den finansiella information som lämnas i årsredovis- ningen. Vidare bör i detta sammanhang noteras att tiden från att myndigheterna lämnar sina årsredovisningar till regeringen till att regeringen lämnar årsredovisningen för staten till är knapp. Regeringen anser därför att budget- propositionen på de flesta områdena är det mest lämpliga dokumentet för den löpande redovis- ningen av mål och resultat på olika områden. I en del fall beslutas om mål för ett bredare verksamhetsområde och för . Enligt regeringens bedömning kan det då vara lämpligt att en fördjupad resultatredovisning ingår i den särproposition där förslag om den framtida inriktningen lämnas. Det kan också i flera fall vara lämpligt att regeringen redogör för åsyftade mål och uppnådda resultat utan att några förslag till nya åtgärder lämnas. Utvecklingen inom ett verksamhetsområde kan med fördel redovisas med en skrivelse till riks- dagen. 12.5.2Kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter I enlighet med beslut redovisas myndigheternas förvaltnings- utgifter på kostnadsmässig grund mot anslag dvs. det budgetår till vilket kostnaden hänför sig (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU15, rskr. 2008/09:30). Övergången till kostnadsmässig avräkning har skett i enlighet med regeringens beskrivning i budgetpropositionen och efterföljande ställningstagande (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU15, rskr. 2008/09:30). Över- gångseffektens storlek och dess utfallsprofil för åren 20092013 har fastställts utifrån myndig- heternas inlämnade underlag. Vid ingången av 2009 hade myndigheterna en övergångseffekt, exklusive semesterlöneskulden, huvudsakligen i form av kostnader som ännu inte anslagsav- räknats motsvarande ca . Denna övergångseffekt har avräknats mot ett anslag under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. som inte ingår i de takbegränsade utgifter- na. Myndigheternas anslag för 20092013 har sammanlagt reducerats med ett belopp mot- Enligt propositionen En sammanhållen svarande det som belastat det särskilda anslaget klimat- och energipolitik Klimat (prop. under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.. 2008/09:163) Övergångseffekten avräknas mot ett anslag klimatarbetet genom att välja att klimat- under utgiftsområde 26 som inte ingår i de tak- kompensera för sina tjänsteresor. begränsade utgifterna, som myndig- heter, däribland , klimat- heternas anslag under utgiftstaket sänks med kompenserar för sina flygresor. En teknisk justering görs Enligt regeringens bedömning bör myndig- därför av utgiftstaket för åren 20092012 (se kunna användas för att klimatkompensera för Effekten på statsbudgetens saldo 2009 är myndigheternas flygresor i tjänsten. Det beror på att de ökade utgifterna på utgiftsområde 26 motsvaras av minskade utgifter på övriga utgiftsområden samt av förändringar av posterna Myndigheters m.fl. in- och utlåning i respektive Kassamässig korrigering på statsbudgeten. 12.5.3 Förvaltningsutgifter och klimatkompensation Klimatfrågan är en högt prioriterad miljöfråga. Myndigheternas verksamhet omfattas av styr- medel såsom koldioxidskatt och EU:s system för utsläppshandel. Detta gäller dock inte för myndigheternas flygresor eftersom flygbränsle för kommersiella ändamål är undantaget från energi- och koldioxidbeskattning och inte heller omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. omfattas dock flygsektorn av EU:s utsläppshandelssystem. Närvarande: Statsråden , ordförande, , , Husmark , , , , , , , , , , , Adelsohn , , Föredragande: Statsråden , ordförande, , , Husmark , , , , , , , , , , , Adelsohn , , Regeringen beslutar proposition 2009/10:1