prop · GX0368 · 2009-12-08 00:00:00 — I likhet med andra handlingar som inkommit till kommunen blir dessa överlämnade handlingar allmänna och omfattas av offentlighetsprincipen, offentlighets- och sekretesslagen samt arkivlagen. För att underlätta för den enskilda utbildningsanordna- ren bör handlingarna alltid sändas till den kommun där skolan är belägen i stället för som enligt promemorians förslag till elevernas hemkommu- ner. Vidare bör den myndighet som ger betygsrätt, lämpligen , ha möjlighet att meddela närmare föreskrifter om vilka handlingar som ska anses ingå i begreppet betygshandlingar och handlingarna ska insändas. Den tänkta lösningen bedöms inte innebära något merarbete för kommunen eftersom de personer som deltar i en folkhögskolas sfi annars skulle ha fått sin utbildning i regi. I avvaktan på en proposition om en ny skollag tar regeringen i denna proposition inte ställning i frågan om enskilda utbildningsanordnare ska omfattas av offentlighetsprincipen och skyldighet att arkivera betygs- handlingar eller om överlämnande av betygshandlingar vad gäller andra enskilda utbildningsanordnare än folkhögskolor och för annan utbildning än sfi. I de fall en anordnare genomför en utbildning på uppdrag av en kommun eller annan beställare regleras frågan i de avtal som träffas av beställare och anordnare. De föreslagna lagändringarna träder i kraft . En utökad tillståndsgivning när det gäller rätt att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg, s.k. betygsrätt, och en utökad möjlighet till överlåtande av myndighetsutövning kommer till viss del att ersätta verksamhet som genomförs i form av vuxenutbildning på entreprenad respektive av den kommunala anordnaren själv. Ansvaret för tillståndsgivning när det gäller betygsrätt bör ligga på samma statliga myndighet som ansvarar för godkännande av fristående skolor, dvs. Den tillståndsgivning som ett genom- förande av förslaget om svenskundervisning för invandrare (sfi) i folk- högskola kommer att medföra kommer att innebära en ökning av arbets- belastningen för tillståndsmyndigheten. Förslaget innebär dock en mindre komplicerad tillståndsgivningsprocess än för fristående skolor. Konsekvenserna för staten beror främst på hur många utbildningsan- ordnare som kommer att ansöka om tillstånd, samt hur många godkända anordnare som kommer att etablera en verksamhet. Intresset från dagens anordnare av vuxenutbildning är stort, men hur detta kommer att avspegla sig i faktiska ansökningar och etableringar är osäkert. Möjlig- heten att göra nationella ansökningar kan leda till att större koncerner inkommer med endast en eller ett fåtal ansökningar. Införandet kan också medföra en topp av ansökningar i inledningsskedet som sedan klingar av. Utgångspunkten för beräkningar av kostnader för handläggningen av ansökningar om betygsrätt är uppgifter i betänkande Frivux valfrihet i vuxenutbildningen (SOU 2008:17). I betänkandet gjordes bedömningen att antalet etableringar inte kommer att överskrida 200 stycken. Detta antagande bygger då på en modell med fristående vuxenutbildningsanordnare i likhet med förhållandet inom ungdomssko- lan. Enligt är kostnaden för tillståndsgivning ca per tillstånd exklusive överklagandekostnader. Förslagen i denna proposition är avgränsade jämfört med de villkor som föreslogs i betänkandet varför ett antagande kan göras att antalet ansökningar kommer att vida understiga 200. För 100 ansökningar, en siffra som kan anses väl hög, beräknas den preliminära kostnaden för handläggningen till ca under inledningsskedet. Skolinspektionen bör lämpligen ha tillsyn över de utbildningsanord- nare som fått betygsrätt. Enligt årsredovisning 2008 kostade tillsynen inklusive inspektionen av fristående skolor för de tre första kvartalen. Kostnaden för tillståndsgivningen var . För var kostna- den enligt Skolinspektionen ca . I betänkandet Tydlig och öppen förslag till en stärkt skolinspektion (SOU 2007:101) beräk- nas en genomsnittlig inspektionskostnad på ca per skola. Detta innebär att i det fall 100 utbildningsanordnare kommer att inspek- teras oftare än , t.ex. , så blir den beräknade kostnaden ca . Med anledning av regeringens förslag och bedömningar i denna proposition torde antalet inspektioner inte uppnå sådana volymer som i räkneexemplet ovan. En möjlighet att överklaga tillståndsmyndighetens beslut kan innebära en ökad kostnad för staten. i ärenden om godkännande av fristående skolor till ett antagande om högst 100 ansökningar betygsrätt år ett skulle detta motsvara en kostnad på ca . Kostnaden skulle sedan minska. Regeringen bedö- mer dock att kostnaderna för i egenskap av till- ståndsmyndighet ett vida kommer att understiga på grund av fåtalet intressenter på området. Detsamma gäller domstolar- nas kostnader. Regeringens bedömning är sammantaget att de ekonomiska kon- sekvenserna är så marginella att de bör inrymmas i myndigheternas nuvarande ekonomiska ramar. Förslagen och bedömningarna i propositionen innebär ingen ändring vad gäller kommunernas skyldigheter eller den enskildes rätt eller någon höjning av statens ambitionsnivå beträffande omfattningen av den huvudmän förutom för viss annan myndighetsutövning ansvar för lokal tillsyn, uppföljning och utvärdering. Förslagen och bedömningarna med- för därför inget behov av ökat statsbidrag till kommunerna. Konsekvenser för det statliga studiestödet Förslagen innebär inte någon förändring av omfattningen av verksamhe- ten inom det offentliga skolväsendet för vuxna och får därför inte heller någon ekonomisk konsekvens för det statliga studiestödet. Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Paragrafen, som innehåller bestämmelser om vilka som får vara huvud- män för de olika delarna av det offentliga skolväsendet för vuxna, har ändrats till följd av förändringarna i 13 kap. Paragrafen har kompletterats med en bestämmelse om att en folkhögskola enligt bestämmelserna i 13 kap. kan vara huvudman för utbildning som motsvarar svenskunder- visning för invandrare (sfi). Detta förtydligande innebär inte att en folk- högskola blir att betrakta som huvudman för en del av det offentliga Folkhögskolan kommer inte heller ha det ansvar som anges i 12 §. De bestämmelser som under vissa förutsättningar kommer att gälla för en folkhögskola som anordnar utbildning som motsvarar sfi återfinns i 13 kap. En folkhögskola som bedriver en utbildning med stöd av de bestämmelserna har också det ansvar som följer av bestämmelserna och de föreskrifter om utbildningen som kan finnas i förordning. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.1. Ändringen i andra stycket innebär att förutom lärarnas uppgifter även rektorns uppgifter som innefattar myndighetsutövning får överlämnas till en uppdragstagare då en kommun eller ett landsting lägger ut utbildning Den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter som kan komma att överlämnas är främst utfärdande av betyg. Bestämmelsen i tredje stycket är ny. Bestämmelsen innebär ett bemyn- digande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att begränsa kommunernas och landstingens möjligheter att vid utbild- Prop. 2009/10:68 ning på entreprenad överlämna sådan myndighetsutövning som hör till Det kan t.ex. handla om att endast vissa utbildnings- anordnare får komma i fråga för överlåtanden av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 4.1. Ändringarna motsvarar de som har gjorts i 11 kap. 6 § och kommenteras under den paragrafen. 4 a, 4 b och 5 §§ Ändringarna i paragraferna är föranledda av att en rätt att delta i en folk- högskolas utbildning som motsvarar sfi införs. I den nya 6 b § anges att vad som sägs i kapitlet om sfi också gäller en folkhögskolas sfi som en person är behörig att delta i enligt 12 § första stycket, om inte något annat framgår. Genom ändringarna i de nu aktuella paragraferna klargörs att en folkhögskola som är huvudman för sådan sfi ska ha samma ansvar som en kommun vad gäller undervisningstid, möjligheter att kombinera sfi med andra aktiviteter m.m. och samråd med arbetsmarknadens parter. Paragrafen är ny och innebär att en rätt att delta i en folkhögskolas utbildning som motsvarar sfi införs. En person ska om vissa villkor är uppfyllda ha möjlighet att välja att vända sig till en folkhögskola för att få sin sfi. För att en person ska ha rätt att delta i sfi i folkhögskola gäller att personen har rätt att delta i en kommuns sfi enligt 6 §. Detta innebär att rätten inträder från och med det andra kalenderhalvåret det år då per- sonen fyller samt att personen ska vara bosatt i en kommun och sakna sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbild- ningen syftar till att ge. För att en rätt att delta i sfi i folkhögskola ska finnas krävs dessutom att folkhögskolan har fått tillstånd att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg enligt de bestämmelser som gäller för det offentliga skolväsendet. Regeringen får enligt 15 kap. 8 § meddela föreskrifter som innebär att enskilda, bl.a. folkhögskolor, kan få sådant tillstånd. I föreskrifterna kan ytterligare villkor för att få tillstånd ställas upp. Folkhögskolan ska också ha förklarat sig ha för avsikt att ta emot per- sonen till sin sfi. Det går alltså inte att med stöd av paragrafen tvinga en folkhögskola att ta emot en sökande. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen, som är ny, tydliggörs att vad som sägs i kapitlet om sfi också gäller en folkhögskolas sfi som en person är behörig att delta i enligt 12 § första stycket, förutsatt att något annat inte framgår. Det inne- bär att skollagens bestämmelser om bl.a. syftena med sfi, genomsnittligt antal undervisningstimmar och avgiftsfrihet även kommer att gälla för sfi i folkhögskola. Vidare har den som har sådana kunskaper i det danska eller norska språket att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig inte heller rätt att delta i sfi i folkhögskola. Vissa bestämmelser i 13 kap. tar specifikt sikte på kommunen, bl.a. 3 och 4 §§, och det framgår därmed att dessa bestämmelser inte gäller en folk- högskolas sfi. Andra bestämmelser har gjorts tillämpliga även på en folkhögskolas sfi, se kommentaren under 4 a, 4 b och 5 §§. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. Paragrafen är ny. Av paragrafen framgår att den som vill delta i en folk- högskolas sfi enligt bestämmelserna i kapitlet ska anmäla detta till sin hemkommun. En sådan anmälan kan lämnas antingen innan personen i fråga har påbörjat sfi i kommunens regi eller efter det att personen har börjat gå utbildningen och vill byta till en folkhögskolas sfi. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. Ändringarna motsvarar de som har gjorts i 11 kap. 6 § och kommenteras under den paragrafen. Ändringen innebär att det i paragrafen görs en tydlig åtskillnad mellan kommunens och folkhögskolans sfi, som det står klart att kommunens prövning enligt paragrafen i första hand rör om en elev ska tas emot till kommunens sfi eller inte. Om kommunen vid sin prövning finner att villkoren i 6 § är uppfyllda och att eleven därför ska tas emot till kommunens sfi ska kommunen under vissa förutsättningar även för- klara eleven behörig att delta i sfi i folkhögskola. En första förutsättning är att kommunen finner att villkoren i 6 a § är uppfyllda och en andra att kommunen har fått en anmälan om att personen i fråga vill delta i en folkhögskolas sfi. En sådan förklaring kan antingen lämnas i själva beslutet om mottagande eller i nära anslutning till det. Vidare tydliggörs i paragrafen att kommunen inte kan besluta i fråga om att utbildningen för en elev som deltar i sfi i folkhögskola ska upp- höra enligt 11 § eller i fråga om att på nytt bereda en elev sådan utbild- ning. Om en elevs folkhögskoleutbildning av någon anledning har upp- hört eller om utbildningen frivilligt har avbrutits och personen därefter söker sig till kommunens sfi så ankommer det dock förstås på kommunen att pröva om det finns sådana särskilda skäl som talar för att personen på nytt ska beredas utbildning. I det nya tredje stycket klargörs att en folkhögskola blir huvudman för en utbildning som motsvarar sfi enligt bestämmelserna i 13 kap. och i förhållande till en elev när styrelsen för utbildningen har förklarat eleven behörig att delta i sfi i folkhögskola. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 5.2. Ändringen innebär att det i paragrafen tydliggörs att kommunens beslut i fråga om att förklara en elev behörig att delta i sfi i folkhögskola inte får överklagas hos . Paragrafen är ny. I första stycket anges att en folkhögskola har rätt till ersättning från elevens hemkommun om folkhögskolan till sin sfi har antagit en elev som av kommunen har förklarats behörig att delta i utbildningen enligt 12 § första stycket. Kommunens förklaring blir såle- des styrande för kommunens ersättningsskyldighet och innebär att kommunen förbinder sig att ersätta den folkhögskola som den enskilde eventuellt söker sig till. Ersättningen ska omfatta utbildningskostnaderna. Folkhögskolan har således inte rätt att få ersättning för t.ex. internatkost- nader. Av andra stycket framgår att ersättningens storlek ska bestämmas utifrån folkhögskolans åtagande och elevens behov och på samma grun- der som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen sfi. Tredje stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om ersätt- ningens storlek och om hur länge kommunen är ersättningsskyldig. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. Sammanfattning av promemorian En utökad betygsrätt för enskilda utbildningsanordnare, överlåtelse av myndighetsuppgifter, sfi i folkhögskola, m.m. I promemorian lämnas förslag till utformning av en modell som ger enskilda utbildningsanordnare möjlighet att sätta betyg och i begränsad omfattning utfärda betyg och intyg enligt de regler som gäller för det offentliga skolväsendet för vuxna. Vidare lämnas förslag på hur svensk- undervisning för invandrare (sfi) ska kunna bedrivas i folkhögskolan och därmed för den enskilde utgöra ett alternativ till den sfi där kommunerna är genomförare eller beställare. Förslag lämnas också till nödvändiga författningsändringar. Den föreslagna modellen omfattar både statlig tillståndsgivning och ökade möjligheter för kommuner att överlåta myndighetsutövning i sam- band med utbildning på entreprenad. Förslaget innebär att formella hin- der undanröjs i syfte att göra det lättare för den enskilde att utveckla sin kompetens och sina möjligheter att konkurrera på arbetsmarknaden samt att söka sig vidare i utbildningssystemet. Vidare innebär förslaget att upphandling av utbildning där betyg kan sättas och utfärdas alltid följs av ett klarlagt ansvar för betygssättning och för utfärdande av betyg och intyg. Enskilda utbildningsanordnare ska kunna sätta betyg i genomförd utbildning som beställts av annan enskild, dvs. företag, organisation, förening etc. En enskild fysisk person ska däremot inte kunna beställa eller upphandla en utbildning där betyg sätts och utfärdas. Utgångspunkten är att både en statlig tillståndsgivning och en utökad möjlighet att överlåta myndighetsutövning ska fungera parallellt. Båda möjligheterna behövs för att lösa befintliga behov på lokal, regional och nationell nivå. I båda fallen ska anordnaren prövas utifrån ett antal fastställda kriterier som ska vara uppfyllda för att kvali- tet, likvärdighet och rättssäkerhet ska kunna garanteras. Dessa krav bör dels regleras i lag och dels i föreskrifter av regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer. Vidare betonas behovet av en skarp till- syn och granskning efter det att ett tillstånd getts. Det kommunala överlåtandet kan sägas omfatta två nivåer. Den ena avser enbart lärares betygssättning och den andra även de delar av rek- torsuppgiften som rör bedömning, betygssättning och utfärdande av betyg i enskilda kurser, intyg samt disciplinära frågor. Kommunen väljer när den vill använda möjligheten till och även omfattningen av en överlåtelse. Avgörande blir behovet av närhet mellan rektorsfunktion och utbildningsverksamhet samt en bedömning av utbildningsanordnarens möjlighet att garantera verksamhetens kvalitet och likvärdighet. Vid upphandling av större volymer kan det finnas behov av att rektorsfunktionen befinner sig nära utbildningsverksamhe- ten och kommunen kan därmed koncentrera sina resurser på uppföljning och kvalitetssäkring. Regeringen har möjlighet att föreskriva om att enskilda får sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg enligt de bestämmelser som gäller för det offentliga skolväsendet (15 kap. 8 § skollagen [1985:1100]). En förutsättning är dock att verksamheten är ställd under statlig tillsyn. I promemorian anges ett antal villkor som bör ligga till grund för tillståndsgivningen. När det gäller sfi i folkhögskola föreslås att en person som av kommu- nen bedömts behörig att delta i sfi och av kommunen mottagits till utbildningen ska kunna vända sig till en folkhögskola som av tillstånds- myndigheten fått betygsrätt för sfi. Kraven för att folkhögskolan ska kunna genomföra sådan verksamhet med betygsrätt ska vara desamma som för annan enskild utbildningsanordnare. Förslaget innebär också att kommunen behåller sitt huvudmannaskap då det gäller bedömning av om den sökande har rätt till utbildningen. Ersättning till folkhögskolan lämnas av hemkommunen med ett belopp som motsvarar kommunens egen kostnad. För sfi i folkhögskola gäller samma bestämmelser som i de fall kommunen är ensam huvudman. En folkhögskola som fått betygsrätt för sfi ska också inom ramen för sin betygsrätt kunna genomföra prövning och validering i de fall en person mottagits av sin hemkommun. Ett system för vuxenutbildning där antalet utbildningsanordnare blir flera och där den enskilde rör sig mellan kommuner och anordnare kräver även system som medverkar till rättssäkerhet för den enskilde. I prome- lämnas därför förslag på anordnares skyldigheter gällande betygsdokumentation och upprättande av en nationell databas för slut- betyg utfärdade i gymnasial vuxenutbildning. I avvaktan på att förslagen från om behörighet och auktorisation (dir. 2006:31, dir. 2006:140, dir. 2007:117 samt dir. 2008:21) har behandlats, lämnas i denna promemoria inte några förslag till ny reglering av behörighet och anställningsvillkor m.m. för lärare hos en anordnare som genomför utbildning på entreprenad eller som ansöker om betygsrätt. Om en kommun eller ett lands- ting uppdrar åt någon annan att anordna särvux, får kommunen eller till denna över- lämna endast den myndighetsut- övning som hör till rektors ochOm en kommun eller ett lands- ting uppdrar åt någon annan att anordna komvux, får kommunen eller till denna över- lämna endast den myndighetsut- övning som hör till rektors och lärares uppgifter.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om begräns- ningar när det gäller överläm- nande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. Lagförslaget i promemorian En utökad betygsrätt för enskilda utbildningsanordnare, överlåtelse av myndighetsuppgifter, sfi i folkhögskola, m.m. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100). Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)1 dels att 11 kap. 6 §, 12 kap. 9 § samt 13 kap. 9 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 13 kap. 7 ac §§, samt närmast före 13 kap. 7 a § en ny rubrik av följande lydelse. En kommun eller ett landsting får uppdra åt andra att anordna komvux. Regeringen får meddela föreskrifter om vem som får ges ett sådant uppdrag och om villkor för det. Om en kommun eller ett lands- ting uppdrar åt någon annan att anordna komvux, får kommunen eller till denna över- lämna endast den myndighetsut- övning som hör till lärares upp- gifter. En kommun eller ett landsting får uppdra åt andra att anordna särvux. Regeringen får meddela föreskrifter om vem som får ges ett sådant uppdrag och om villkor för det. Om en kommun eller ett lands- ting uppdrar åt någon annan att anordna särvux, får kommunen eller till denna över- lämna endast den myndighetsut- övning som hör till lärares upp- Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om begräns- ningar när det gäller överläm- Den som enligt 6 § har rätt att delta i en kommuns sfi, har rätt att i stället delta i en folkhögskolas enligt sådana föreskrifter som har med stöd av 15 kap. 8 §, att sätta betyg, anordna pröv- ning samt utfärda betyg och intyg, sökande till sin utbildning som Den som vill delta i en folkhög- skolas utbildning som motsvarar sfi ska anmäla detta till sin hem- kommun. Om de villkor som anges i 6 § är uppfyllda, ska hemkommunen förklara den sökande behörig att delta i utbildningen. Huvudmannen för en folkhögskola enligt 7 a § deltagare har rätt till ersättning utbildning från deltagarens hem- efter samma grunder som kommu- resurser till egen sfi. Regeringen får meddela när- mare föreskrifter om ersättningens storlek och omfattning . En kommun får uppdra åt andra att anordna sfi. föreskrifter om vem som får ges ett sådant uppdrag och om villkor för Om en kommun uppdrar åt Om en kommun uppdrar åt någon annan att anordna sfi, får någon annan att anordna sfi, får som hör till lärares uppgifter. som hör till rektors och lärares Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om begräns- ningar när det gäller överläm- Denna lag träder i kraft den 00 månad 0000. 4 Senaste lydelse 2006:528 Förteckning över remissinstanser avseende promemorian En utökad betygsrätt för enskilda utbildningsanordnare, överlåtelse av myndighetsuppgifter, sfi i folkhögskola, m.m. Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av ombudsmän (), Kammarrätten i , Länsrätten i , , Kriminalvården, dåvarande Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, Dåvarande Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , , , , , dåvarande Myndigheten för kvalificerad yrkesut- bildning, , , Verket för högskoleser- vice, , , Centrala studiestöds- nämnden, , , dåvarande , dåvarande Handikappombuds- mannen, Arbetsförmedlingen, , Falu kommun, kommun, , , Helsing- borgs kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, Företagarna, i , , , , i sam- verkan, Samernas Utbildningscentrum, , Kommuner och Landsting, , samt Tjänstemännens Centralorgani- sation. Utanför remisslistan har dessutom Studentråd, , kommun, , Rörelsefolkhögskolor- nas intresseorganisation, , Hörsel- skadades , och inkommit med yttrande. , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , Stiftelsen , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , i , , , , Handikappförbundens samarbetsorgan, , störda Barn, Ungdomar och Vuxna, Samarbetsorganet för etniska organi- sationer i , , Akademikers Centralor- ganisation, samt Utbildningsföretagens Före- ning har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Adelsohn , , Regeringen beslutar proposition 2009/10:68 Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola inför, ändrar, upp- Skollagen (1985:1100) 11 kap. 6 § första 12 kap. 9 § första 13 kap. 9 § första 13 kap. 14 § tredje