prop · GX031d21 · 2009-09-21 00:00:00 — Viktiga anpassningar görs för att genomföra internationella åtaganden som genomförandet av lokal åtgärder för att förbättra havsmiljön får ett kraftigt utökat stöd. Baserat på Helcoms aktionsplan för , Baltic Sea Action Plan, har gemensamt ansökt hos EU- kommissionen att inleda en dialog för att utse till ett pilotprojekt under EU:s direktiv som trädde i kraft . Regeringen har varit drivande och har som en prioriterad fråga under ordförandeskapet att anta för som också ska kunna utgöra grunden för kommissionens stödåtgärder för en förbättrad havsmiljö. bidrar även till den finansieringsfond för Östersjöarbetet som NIB/NEFCO har startat. har avsatts till denna fond. Havet är gränsöverskridande och därför är det internationella samarbetet betydelsefullt, på regional nivå och inom EU. För att uppnå miljökvalitetsmålet är det viktigt att fisket bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt. Den pågående översynen av EU:s gemensamma fiskeripolitik kan leda till nödvändiga förbättringar. Skyddet av miljöer går framåt och invigdes , första nationalpark med marint fokus. I Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214) anges att skyddade områden där havsmiljöer ingår bör ses över så att naturvärden tillvaratas. Vidare anges att arbetet med att utveckla förvaltningsformer för bevarande och nyttjande av större värdefulla kust- och havsområden bör fortsätta. Problematiken med bifångster understryker behovet av mer selektiva fiskemetoder. Genom havspropositionen förstärker regeringen metodutvecklingen på detta område, men även på andra områden görs omfattande insatser, t.ex. för att förbättra ålbeståndens situation. Läget för Kattegattorsken är fortsatt kritiskt. Därför var det viktigt att den svenska och danska regeringen kom överens om att inrätta ett totalt fiskeförbud i den zon som innehåller torskens viktigaste lekområde. Regeringen konstaterar att tack vare havsmiljösatsningarna så går arbetet framåt med att minska störningar från bl.a. buller. Risken för kollisioner och grundstötningar inom sjötrafiken förebyggs bl.a. genom säkrare rutter samt användning av moderna navigationsinstrument och lots. Flygövervakningen till havs bidrar också väsentligt till att minska antalet illegala utsläpp av olja. Efter det att nya flygplan levererades har förmågan att bedriva miljöövervakning förbättrats. Inledningsvis kan kapacitetsökningen leda till fortsatt stort antal konstaterade utsläpp. Dock bedöms mörkertalet av illegala utsläpp minska. Ökad lagföring som ger kännbara ekonomiska konsekvenser för de utsläppsansvariga har också bidragit till att antalet konstaterade utsläpp i territorialhavet minskar. De storskaliga experimenten med att genom skarpsillreduktion gynna kustnära rovfisk och begränsa planktonblomningen är intressanta och ett viktigt steg mot en ekosystembaserad för- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Det finns också behov av att vidareutveckla metoderna för syresättning av kustnära djuphålor. Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utformning av en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar, långsiktigt skydd för våtmarker i myrskyddsplanen, minskade miljöeffekter av skogsbilvägar över våtmarker, anläggning och återställning av våtmarker i odlingslandskapet samt åtgärdsprogram för hotade arter. Delmålen om strategi för skydd och skötsel och av hotade arter är uppnådda. Vad gäller delmålet om myrskyddsplanen, saknar fortfarande cirka 250 av områdena ett fullgott skydd. Skyddet av våtmarker genom nybildning av naturreservat har dock ökat kraftigt, 2006 till 2008. har investerat betydande belopp för köp och intrångsersättningar avseende myrskyddsplanens objekt. Delmålet om skogsbilvägar över våtmarker har inte nåtts, skogbilvägar har även fortsatt att byggas över våtmarker med höga värden. våtmarker har anlagts eller restaurerats i odlingslandskapet jämfört med målet om till 2010. bedömer att miljökvalitetsmålet kan nås om ytterligare insatser görs. Våtmarker tillhandahåller viktiga ekosystemtjänster. De bidrar bl.a. till att reducera halter av näringsämnen i vattnet, utjämna vattenflöden och till biologisk mångfald. Myrarna innehåller även stora lager av bundet kol. Dikningar kan orsaka oxidering av torven, vilket leder till ökad 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 avgång av växthusgaser. Restaurering av dikade myrar kan i vissa fall hejda omvandlingen av det i torven upplagrade kolet till koldioxid. Mot bakgrund av det ger regeringen hög prioritet till arbetet att skydda, vårda, restaurera och återskapa våtmarker. Detta arbete behöver ske långsiktigt utifrån ett helhetsperspektiv så att hänsyn tas till våtmarkernas olika värden och funktioner. I syfte att stärka våtmarksarbetet har regeringen avsatt totalt för arbetet med planering av våtmarker i odlingslandskapet. Dessutom finns det inom Landsbygdprogrammet ersättningar för anläggning, restaurering och skötsel av våtmarker. Regeringen har beslutat att får användas för länsstyrelsernas uppsökande verksamhet och planering av åtgärder som bidrar till att minska belastningen med näringsämnen i och , särskilt anläggning och restaurering av våtmarker. publicerade handledning Rätt våtmark på rätt plats är ett viktigt underlag för det fortsatta arbetet. Natura 2000-nätverket och den reviderade myrskyddsplanen utgör grunden för bevarandet av ett representativt urval av mest värdefulla områdena med olika våtmarkstyper. Även andra våtmarkstyper som exempelvis strandvåtmarker, sumpskogar eller våtmarker med höga kulturmiljövärden bör dock ges ett starkt skydd i väl valda områden. Skogsbilvägar fortsätter att orsaka skador på våtmarker med höga naturvärden. Enligt förväntas underhållet av befintliga vägar öka i , vilket kan leda till ytterligare påverkan på våtmarker. Klimatförändringen och milda vintrar kan dessutom göra det svårare att använda tillfälliga vinterbilvägar och därmed kan behovet av nya skogsbilvägar öka i främst norra . Arbetet inom vattenförvaltningen är under uppbyggnad och kan när åtgärdsprogrammen träder i kraft leda till ökad hänsyn till våtmarkerna inom de areella näringarna. Ökat samarbete mellan näringar, intressegrupper och myndigheter är enligt regeringens bedömning ett viktigt sätt att främja detta arbete. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark, förstärkt biologisk mångfald, skydd för kulturmiljövärden och åtgärdsprogram för hotade arter. Delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark innebär att ytterligare skyddsvärd skogsmark ska undantas från skogsproduktion . Av dessa ska utgöras av naturreservat, av biotopskyddsområden, av naturvårdsavtal och av skogsägarnas frivilliga avsättningar. har produktiv skogsmark avsatts som naturreservat, har avsatts som biotopskyddsområde och för har naturvårdsavtal tecknats. Arealen skyddad skogsmark har enligt ökat från med totalt naturreservat, biotopskyddsområden och omfattade av naturvårdsavtal. Arealen naturreservat ökade markant som en följd av överenskommelse med om att avsätta av företagets mark till naturreservat. Denna åtgärd har påtagligt förbättrat möjligheten att nå målet för formellt skydd. Variationen är dock stor inom landet. De flesta länen ser ingen tydlig trend i miljötillståndet. bedömer när det gäller delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark att den del som rör skogsägarnas frivilliga avsättningar i det närmaste kan vara uppnådd. När det gäller delmålet om förstärkt biologisk mångfald redovisar att med nuvarande ökning kommer nivån för mängden hård död ved, äldre lövrik skog och gammal skog att nås med god marginal. redovisar att trenden för volymen hård död ved utanför reservat pekar på en ökning med från . Utvecklingen är mycket positiv och genomgående större i . Trenden för arealen gammal skog visar på en ökning med från . kraftigt och målet har sannolikt redan uppnåtts. Trenden för arealen äldre lövrik skog utanför reservat pekar på en ökning med från . Arealen ökar stabilt och målnivån kan redan ha uppnåtts. Med nuvarande trender kommer delmålet att nås med god marginal. Inventeringar av skador på forn- och kulturlämningar visar enligt tydligt att delmålet om skyddet av kulturvärden inte kommer att nås. Heltäckande inventeringar av lämningarnas förekomst saknas och skadeinventeringar visar att skogsbruket, framför allt markberedningen, skadar kulturmiljövärden i mycket stor omfattning. För skogens övriga kulturlämningar är skadenivån hög och den ser ut att ha förvärrats jämfört . bedömer att miljökvalitetsmålet inte kommer att nås . bedömer att med nuvarande resurser och skyddsinstrument kan det formella skyddet sannolikt öka till , dvs. lägre än målet. Trots att det formella skyddet har ökat markant till följd av avtalet mellan och , behövs ytterligare insatser om målet ska kunna nås. Regeringen fastslår i Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214) att skyddet av skogar med höga naturvärden i syfte att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar är av fortsatt hög prioritet. Såväl den nationella som de regionala strategierna för formellt skydd av skog är utgångspunkt för arbetet med skydd av skogar med höga naturvärden. Stora ansträngningar bör fortsatt göras av såväl staten som skogsägarna för att skyddsvärda skogar inte avverkas utan bevaras antingen som frivilliga avsättningar eller genom formellt skydd. Delmålet om formellt skydd av skogsmark ligger inom räckhåll till 2010 bl. a. genom skyddet av delar av mark och bevarande av statens skyddsvärda skogar. Även det pågående bevarandearbetet för skyddsvärd natur i kombination med dialog med markägare och nya arbetssätt och förutsättningar för naturvårdsarbetet såsom redovisas i propositionen bidrar till ökad måluppfyllelse. skog som förvaltas av Statens fastig- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 hetsverk bör enligt propositionen undantas från skogsbruk. Detta kommer att ske genom att den andel av dessa skogsområden som klassas som produktionsskog överförs till mot en ersättning som fastställs efter en oberoende värdering. För att nå de miljökvalitetsmål som rör långsiktigt skydd av naturområden krävs ett system av olika insatser. Skyddsformerna nationalpark, naturreservat och biotopskyddsområde utgör basen i det formella skyddet av värdefulla naturområden. Naturvårdsarbetet bör breddas genom bl.a. ökad användning av naturvårdsavtal samt utveckling av arbetssätten och formerna för samverkan mellan olika aktörer. Att engagemanget hos markägare, brukare och andra aktörer tillvaratas är avgörande för att miljökvalitetsmålet och delmålet om ett långsiktigt skydd av skogsmark ska kunna nås. Frivilliga åtgärder ska även fortsättningsvis ha stor betydelse parallellt med formellt skydd av naturområden. Det är viktigt att skapa drivkrafter för markägare att själva ta initiativ till bevarande av natur, både frivilligt och i form av formellt skydd. Markägare som värnar höga naturvärden på sin mark ska få uppskattning från samhället. De ska även kunna få ersättning när naturvårdsintressen innebär väsentliga intrång i deras möjligheter att bruka sin fastighet. Utbildningsinsatser och information till markägare, brukare och andra intressenter i naturvårdsarbetet är betydelsefullt. arbetar med att öka kunskapen om skogsägarnas frivilliga avsättningar. Uttaget av råvara för bioenergi ökar vilket är positivt ur klimatsynpunkt. Uttag av biobränsle i form av grenar, toppar och stubbar kan dock på vissa marker leda till en långsam försurning och utarmning av marken. Avverkningarna i svenskt skogsbruk har varit mycket stora under . Detta har medfört avverkningar även i biologiskt, kulturellt och socialt värdefulla miljöer. Regeringen konstaterar att mängden död ved, gammal skog och äldre lövrik skog ökar. har den naturliga påverkan på skogslandskapet genom eld och översvämningar förändrats kraftigt, vilket enligt har lett till minskad variationsrikedom i livsmiljöerna. Rådet bedömer att det inte är möjligt med någon påtaglig förbättring för den biologiska mångfalden förrän . Regeringen delar denna bedömning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen konstaterar att har fastställt en strategi för kulturmiljövård. Några viktiga åtgärder är fortsatt inventering, bättre tillsyn, skydd och skötsel, tydligare information samt metod- och teknikutveckling. Vistelse i skog kan inverka positivt på rekreation, folkhälsa och barns utveckling. De åtgärder som pågår för att utveckla och lyfta fram skogens sociala värden, t.ex. när det gäller att anpassa brukande av tätortsnära skogar, bör kunna ge goda möjligheter till rekreation och bidra till barns utveckling. 3.5.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller bevarande och skötsel av äng- och betesmarker, bevarande av småbiotoper i odlingslandskapet, vård av kulturbärande landskapselement, nationellt program för växtgenetiska resurser, åtgärdsprogram för hotade arter samt program för tillvaratagande av lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader. Beträffande delmålet för ängs- och betesmarker var arealen betesmarker med miljöersättning inom landsbygdsprogrammet 2008. För slåttermarkerna var motsvarande areal . Vissa arealer av dessa typer hävdas också utan miljöersättningar. När det gäller delmålet om småbiotoper finns slättbygdsstrategi, vilken utgör ett viktigt verktyg i det fortsatta arbetet med dessa biotoper. Den negativa trenden för kulturbärande landskapselement i odlingslandskapet som sköts med miljöersättning inom landsbygdsprogrammet har avklingat men skötseln bedöms inte kunna öka i tillräcklig omfattning för att delmålet ska vara nått . Det finns stora regionala skillnader i vilken omfattning miljöersätt- ningarna utnyttjas för skötsel av de kulturbärande landskapselementen. Inom programmet för odlad mångfald (POM) har inventeringen av de svenska växtgenetiska resurserna inletts. Ett förslag till uppdatering av POM för 2010-2015 har tagits fram där även ett förslag till organisation av en nationell genbank för vegetativt förökade växtslag ingår. För de inhemska husdjursraserna saknas ännu tillräckligt många individer av respektive djurslag för att säkerställa att de kan bevaras. Som ett led i arbetet har det tagits fram en handlingsplan för långsiktigt hållbar förvaltning av husdjursgenetiska resurser. Delmålet om åtgärdsprogram för hotade arter i odlingslandskapet har nåtts och program för mer än 150 arter har inletts. Även delmålet om att ta fram ett program för kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader har nåtts. Arbetet med att bevara de kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnaderna sker i enlighet med programförslaget. Regeringen delar bedömning att delmålet om ängs- och betesmarker kan nås om fler åtgärder vidtas. De ökade satsningar som regeringen har föreslagit i landsbygdsprogrammet för att säkerställa höga naturvärden i de betesmarker som inte uppfyller kraven för gårdsstödet har stor betydelse för att delmålet ska nås. Utöver delmålets arealsmässiga uppfyllelse är en fortsatt uppföljning nödvändig för att utvärdera insatsernas kvalitativa betydelse för bevarandet av höga naturvärden. Arealen ängs- och betesmarker av de mest hotade typerna behöver öka och hålla ett högt värde, eftersom de hör till de mest artrika biotoperna i odlingslandskapet. Den pågående projektverksamheten med att följa upp utvecklingen i småbiotoperna förväntas ge bättre kunskap om hur åtgärderna ska utformas för att dessa biotoper ska erbjuda en god livsmiljö för de arter som är knutna dit. Det minskade intresset bland brukare för åtaganden som syftar till vård av kulturbärande landskapselement är oroande då dessa element är betydelsefulla av kulturhistoriska skäl men också för den biologiska mångfalden i odlingslandskapet. Även om delmålet inte nås till 2010 är det viktigt att utforma åtgärder som möjliggör att målet kan nås senare och att insatserna kan följas upp fortlöpande. Det är viktigt att även fortsättningsvis uppfylla de långsiktiga målen om bevarande och hållbart nyttjande av odlad mångfald som följer av internationella åtaganden. För att delmålet som rör inhemska husdjursraser ska kunna nås behövs insatser som ökar intresset för avel och djurhållning av hotade raser. I samband med halvtidsutvärderingen av landsbygdsprogrammet avser regeringen att ta ställning till nuvarande åtgärder och hur dessa bidrar till att nå uppsatta mål. Miljökvalitetsmålet är att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller begränsning av skador på mark och vegetation, minskning av bullret i fjällen från motordrivna fordon och luftfartyg, skydd av områden med representativa höga natur- och kulturvärden samt åtgärdsprogram för hotade arter. Resultatredovisning beträffande åtgärdsprogram för hotade arter finns under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv (avsnitt 3.6.16). Riskerna för skador på mark och vegetation bedöms indirekt genom antalet renar och antalet terrängfordon. Enligt har antalet renar ökat obetydligt . Antalet terrängskotrar i trafik har ökat i hela landet med närmare 10 000 . Barmarkskörning skadar mark och vegetation. Även fornlämningar riskerar att påverkas. Laglig terrängkörning på barmark i fjällen sker främst inom rennäringen. Även försvaret samt tele- och energisektorerna använder terrängfordon på barmark. Andelen snöskotrar med fyrtakts- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 motorer fortsätter att öka vilket kan bidra till att minska det störande bullret. Dock kan ökande snöskoterturism leda till att bullret och störningarna ökar även om varje snöskoter i sig bullrar mindre. När det gäller delmålet om kulturvärden i fjällen är stora landområden skyddade men skyddet av djurliv i vattenmiljöer är begränsat. Även om delmålen bedöms som mycket svåra att uppnå, kan det, enligt , vara möjligt att nå miljökvalitetsmålet. Det regionala miljömålsarbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå delmålet om skador på mark och vegetation. Naturen kan återhämta sig och det ökade slitaget kan minska om terrängkörning kanaliseras bort från de mest känsliga områdena och terrängkörningsplaner införs för samebyarna. Regeringen förstärkte med samebyarnas arbete med att genomföra terrängkörningsplaner med tillhörande markförstärkning av våtmarker. Arbetet kan medföra minskat slitage och att mark och vegetation återhämtar sig. Mer kunskap behövs om renbetets betydelse för fjällekosystemet, klimatförändringens påverkan på vegetationen och olika former av slitage. i har genom fått i uppdrag att ta fram en metod för att mäta faktiskt buller i fjällområdet. 3.5.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas tillvara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Sju delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 uttag av naturgrus, avfall, energieffektivisering i bebyggelsen samt inomhusmiljön. Resultatredovisning beträffande samhällsplanering och byggande finns även under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Resultatredovisning beträffande energieffektivisering i bebyggelsen finns även under utgiftsområde 21 Energi. Flertalet kommuner saknar program och strategier för transporter, kulturmiljön samt grönyte- och vattenmiljön. När det gäller program och strategier för energi har bl.a. stöd till klimatinvesteringsprogram och stöd till planeringsunderlag för vindkraft bidragit till en positiv utveckling, enligt . De kunskapsunderlag om bebyggelsens kulturhistoriska värden som finns på central och lokal nivå uppvisar stora brister. Urvalet av områden av riksintresse för kulturmiljövården anses i vissa fall vara föråldrad. Merparten av riksintressena saknar formellt skydd och få kommuner utnyttjar plan- och bygglagens (PBL) möjligheter att slå vakt om bebyggelsens kulturvärden i större utsträckning. Beträffande delmålet om att minska antalet människor som utsätts för trafikbuller i bostäder till 2010, kan konstateras att andelen störda av trafikbuller ökat eftersom vägtrafiken har ökat. Enligt har antalet personer som uppger att de besväras av trafikbuller ökat med (cirka 200 000 fler personer) . När det gäller delmålet om uttag av naturgrus har läget försämrats så att det nu bedöms vara mycket svårt att nå målet till 2010. Uttaget av naturgrus överstiger fortfarande avsevärt det uppsatta målet. För att målet ska nås krävs att mer bergmaterial används istället för naturgrus och flera insatser pågår för att underlätta att bergmaterial kan användas inom fler användningsområden. När det gäller delmålet om avfall konstaterar att den totala mängden hushållsavfall har fortsatt att öka 2007. Ökningen bedöms enligt uppgå till . Vidare konstateras att deponeringen minskar. deponerades av den totala mängden hushållsavfall, medan behandlades genom förbränning och återvanns genom materialåtervinning inklusive biologisk behandling. Det uppkomna avfallet från företag ökade mellan och enligt . De stora volymerna av avfall respektive farligt avfall kommer från företagen. Ny statistik som redovisar avfallsmängder från företagen kommer 2010. Måluppfyllelsen varierar mellan de olika delarna. Det svåraste är att minska genereringen av de totala avfallsmängderna. Dock visar en undersökning från Avfall (Nyhetsbrev 07/09) att mängden hushållsavfall har börjat minska kraftigt till följd av den pågående lågkonjunkturen. Hushållssoporna, kärl- och säckavfallet, har minskat med jämfört med . Grovavfallet, dvs. det som lämnas på kommunernas återvinningscentraler eller samlas in vid fastighet, har minskat med . En successiv energieffektivisering i bebyggelsen pågår men det är osäkert om uppsatta delmål kommer att nås. Det har införts skärpta energikrav för nya eluppvärmda byggnader. Det införs nya styrmedel som förväntas få effekt på målen, bl.a. krav på att fastighetsägare ska anlita en energiexpert som upprättar en energideklaration som ska innehålla förslag till lönsamma energieffektiviseringar som kan göras i byggnaden. Enligt delmålet om en god inomhusmiljö ska det finnas en dokumenterat fungerande ventilation och krav på radonhalt i skolor, förskolor och bostäder. Det finns en stor osäkerhet när det gäller hur många byggnader som har en fungerande ventilation. I årsredovisning framgår att cirka 50 000 byggnader hade energideklarerats till utgång. I av dessa byggnader har inte kraven uppfyllts vid den obligatoriska ventilationskontrollen. Radonmätning har utförts i mindre än en tredjedel av byggnaderna och av dessa har radonhalter som överskrider gränsvärdet.