prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — Regeringen har genom den nya diskrimineringslagen (2008:567) samt genom inrättandet av en ny myndighet, , skapat förutsättningar för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. Arbetet med att säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund prioriteras. En fråga som övervägs är inom vilka områden det bör införas ett skydd mot diskriminering p.g.a. ålder. Regeringen prioriterar åtgärder som syftar till att främja trygga levnadsvillkor. Inom detta område är det angeläget att bekämpa mäns våld mot kvinnor, vari ingår åtgärder i syfte att bekämpa det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Regeringen bedriver en rad olika insatser i syfte att förebygga mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har bl.a. gett ett antal olika uppdrag med syftet att förebygga dels mäns våld mot flickor och unga kvinnor, dels hedersrelaterat våld. redovisade uppdragen som gällt insatser för att utveckla tjejjourernas medarbetare och verksamhet. slutsats är att en av de största vinsterna med uppdragen är att de i hög grad bidragit till att tjejjourerna har utvecklat en nationell samverkan. fick , som en del i regeringens arbete för att öka kunskapen kring hedersrelaterat våld och förtryck, i upp- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 drag att kartlägga förekomsten av arrangerade äktenskap mot en parts vilja i . studie visar att av ungdomar mellan i (70 000 ungdomar) upplever att de har ett begränsat eller villkorat val i förhållande till äktenskap och val av partner. Regeringen följer utvecklingen inom denna fråga och överväger eventuella åtgärder på området. Att främja ungdomars inflytande i samhället är ett viktigt led i att motverka utanförskap bland ungdomar. Det statliga stödet till ungdomsorganisationerna tillsammans med de medel som har fördelats av AB Svenska Spels överskott har bidragit till att öka ungdomars möjligheter till ett aktivt föreningsliv. Genom beslut om propositionen Statens stöd till idrotten (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU:8, rskr. 2008/09:243) kommer det överskott från AB som fördelas till idrottsrörelsens och ungdomsorganisationernas lokala verksamheter att ersättas av stabila och förutsägbara anslag. Detta innebär att såväl idrottsrörelsens som ungdomsorganisationernas lokala verksamheter kommer att få bättre möjligheter att planera och utveckla verksamheten vilket stärker ungdomars möjligheter till inflytande. Genom denna förändring upphör det vinstdelningssystem som baseras på AB Svenska Spels samlade överskott och som infördes . I slutbetänkandet Fritid på egna villkor (SOU 2009:29) föreslås en ny förordning för statsbidraget till ungdomsorganisationer i syfte att reglerna för statsbidraget ska bli tydligare och att de ska utgöra ett uttalat stöd för vad bedömningar ska grundas i. Det föreslås även att regler för fördelningen av bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter ska inordnas i den nya förordningen, vilket ytterligare kan stärka ungdomsorganisationernas planeringsförutsättningar. Efter remissbehandlingen bereds betänkandet vidare inom . Regeringen ser det som angeläget att ungdomars inflytande även kan stärkas på lokal nivå. redovisade ett uppdrag med syftet att främja lokalt ungdomsinflytande. konstaterar i rapporten olika som lika om former för lokalt ungdomsinflytande att det är få kommuner som låter ungdomarna utöva inflytande genom traditionella vägar. I stället är det många kommuner som etablerar alternativa och paral- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 lella strukturer för ungdomars inflytande. Det finns anledning att överväga nya insatser i syfte att utveckla ungdomars lokala inflytande. Även skolan har en viktig roll i utveckling av kunskaper om demokrati. Under EU-ordförandeskapet planeras ett arbete som får stor betydelse för det framtida samarbetet på ungdomsområdet. Avsikten är att ett nytt ramverk ska beslutas . har presenterat förslag på mål, prioriteringar och metoder för ett nytt ramverk som ska gälla för det ungdomspolitiska samarbetet . 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 26 531 tkr prisnivå. 3Motsvarar 26 558 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är den centrala myndigheten för politiken på ungdomsområdet och har uppgiften att verka för att målen för detta område uppnås. har fr.o.m. fått till uppgift att hantera bidrag som fördelas till organisationer som främjar integration och för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering och rasism. ansvarar även för att hantera bidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella och personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt bidrag till organisationer som företräder de nationella minoriteterna. Vidare hanterar myndigheten bidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt. Tabell 14.3 Härledning av anslagsnivån 2010- 2012 för 12:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. får i uppdrag att genomföra en tematisk analys inom ett eller flera av ungdomspolitikens huvudområden i syfte att fördjupa kunskapen av ungdomars levnadsvillkor. Regeringen har genom regeringsbeslut tillfört ca för analysens genomförande. har vidare i uppdrag att vara nationell koordinator för informationstjänsten Eurodesk, för vilket myndigheten tillförts genom regeringsbeslut. Eftersom dessa båda uppgifter utförs inom ramen för myndighetens ordinarie verksamhet och har kontinuerlig karaktär anser regeringen att för uppgifternas genomförande bör föras från sakanslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet till förvaltningsanslaget 12:1 . Vidare förs från anslaget 12:1 till anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn. Dessa medel används för uppföljning av regeringens dialog med den ideella sektorn och bör tillföras detta nya anslag som förs upp på statsbudgeten 2010. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag för om . beräknas anslaget till och till . 14.7.212:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att finansiera statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Tabell 14.5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 12.2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. beslutade om propositionen Statens stöd till idrotten (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2009/09:243), vilket innebär att det bidrag till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet, som beräknas som en andel av det totala överskottet från AB , upphör och ersätts av ett stabilt och förutsägbart bidrag inom ramen för ett förhöjt statsanslag. Överskottet från AB har i hög grad varierat och det bidrag som tillfaller ungdomsorganisationernas lokala verksamheter har därför varit svårt att förutse vilket inneburit svårigheter för ungdomsorganisationerna att planera sin barn- och ungdomsverksamhet. Genom att detta bidrag i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 stället ingår i anslag på statsbudgeten skapas ökad tydlighet och öppenhet i fråga om statsutgifternas omfattning och inriktning. Regeringen anser att anslaget ska beräknas enligt denna modell . Anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet beräknas därför öka med . De medel som har tillförts av AB Svenska Spels överskott kommer att fördelas till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamheter . Regeringen avser att lämna en proposition om politiken för den ideella sektorn, i vilken föreslås att det genomförs ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället (se avsnitt 15.4.3.) För att bidra till finansieringen av forskningsprogrammet föreslås att anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet minskas med för att tillföras anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2010 för genomförandet av 22nd Scout Jamboree i . Regeringen föreslår även att det från anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet förs till anslaget 12:1 för utförande av återkommande uppgifter (se avsnitt 14.7.1 om anslag 12:1 .) Genom att anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet kommer att utökas genom införlivandet av bidraget till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet, beräknas att anslaget minskas med ytterligare för att tillföras anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn för finansiering av forskningsprogrammet om det civila samhället. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till och till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Folkrörelsepolitiken omfattar sektorsövergripande frågor som rör människors möjligheter att organisera sig i folkrörelser, föreningar och liknande sammanslutningar samt villkoren och förutsättningarna för dessa sammanslutningar. Dessutom ingår regeringens och dess förvaltningsmyndigheters samlade dialog och samverkan med föreningslivet samt statistik, forskning och övrig kunskapsbildning om folkrörelser och den ideella sektorn. Regeringen avser att överlämna en proposition till om politiken för den ideella sektorn i vilken ingår riktlinjerna för genomförandet av ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället. Mot denna bakgrund förs anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn upp på statsbudgeten. Idrottsfrågorna utgör en specifik del av folkrörelsepolitiken. Idrottsfrågorna inrymmer verksamheter som främjar idrott och motion och bidrar till en förbättrad folkhälsa. Folkrörelsepolitiken omfattar vidare stöd till allmänna samlingslokaler, kvinnors organisering, friluftsorganisationer samt riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Tabell 15.1 Utgiftsutveckling inom Folkrörelsepolitik, utgiftsområde 17 13:1 Stöd till idrotten 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 13:6 Insatser för den ideella sektorn 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet för folkrörelsepolitiken är att människor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:91). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. Folkrörelsepolitiken kan delas in i fyra huvudområden: -generella frågor rörande villkor och förutsättningar för folkrörelser och ideella föreningar, -generella frågor rörande bidrag till folkrörelser och ideella föreningar, -regeringens och dess förvaltningsmyndigheters dialog med föreningslivet, samt -statistik, forskning och övrig kunskapsbildning om föreningslivet och dess verksamhet. har antagit mål för statens bidrag till idrott genom beslutet om propositionen Statens stöd till idrotten (2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2009/09:243). gällande mål och syften med bidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Statsbidraget för barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv och stöd kan även lämnas till verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Folkrörelsepolitiken och dess framtida inriktning har setts över av utredningen om den statliga folkrörelsepolitiken . Genom tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att även utreda effekterna av villkorade statsbidrag inom folkrörelsepolitiken och undersöka om det är möjligt att öka andelen villkorslösa statsbidrag, minska antalet villkor för statsbidragen eller revidera de villkor som ställs (dir. 2007:7). Uppdraget redovisades i betänkandet Rörelser i tiden (SOU 2007:66). Betänkandet har remissbehandlats. Utredningens förslag bereds inom . Avsikten är att en proposition om mål och inriktning för den framtida politiken för den ideella sektorn ska lämnas till . Enligt () var (6,2 miljoner) av den vuxna befolkningen i åldrarna medlemmar i någon förening . Bland männen var medlemmar, och bland kvinnorna var denna andel . De flesta av de personer som var med i någon förening (4,2 miljoner) var medlemmar i en fackförening. Även om det saknas aktuell statistik över föreningsmedlemskap, finns det skäl att anta att den andel av befolkningen som är medlem i någon förening har minskat . Det är bl.a. klarlagt att de fackliga organisationerna och de politiska partierna har tappat många medlemmar under 2000- talet. Ny statistik på området tas fram av SCB . Det ideella engagemanget kommer i stället till uttryck i friare och mer tillfälliga relationer i föreningar, rörelser och nätverk. av männen och av kvinnorna gör frivilliga insatser, dvs. insatser som utförs på frivillig grund, oavlönat eller mot ett symboliskt arvode, och . I genomsnitt satsar de aktiva på sådana insatser och de allra flesta insatserna görs inom idrottsrörelsen. låg motsvarande insats (enligt en undersökning som genomförts av , 2005). I detta avseende kan det alltså sägas att det ideella engagemanget har ökat. Personer som är födda utanför gör i något lägre grad insatser än de svenskfödda. Personer i åldrarna är både de mest aktiva och verkar ha mest inflytande över organisationerna medan yngre och äldre åldersgrupper är mindre aktiva. Bland dem som gör frivilliga insatser uppgår andelen som är medlemmar i den organisation de aktiverar sig till vilket är en internationellt sett hög siffra. En annan studie som genomförts av (2007) visar att det finns tydliga samband mellan bl.a. låg inkomst och låg utbildningsnivå å ena sidan och en låg grad av engagemang i föreningslivet å den andra. Skillnader mellan graden av engagemang i föreningslivet tycks framför allt hänga samman med socioekonomiska faktorer. Studien visar också att de som är aktiva i föreningslivet har bättre självskattad hälsa, deltar i högre grad i riksdagsval och känner en högre grad av tillit till andra människor än de som inte är engagerade i föreningslivet. Föreningslivet har också varit en särskilt viktig aktör i regeringens arbete med dialog för en förstärkt gemensam värdegrund som påbörjades . Med detta arbete har regeringen för avsikt att stärka människors relation till frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. Dialog och överenskommelse med idéburna organisationer Regeringen har tagit initiativ till dialog med idé- burna organisationer och Kommuner och Landsting (SKL) i syfte att bl.a. stödja framväxten av nya utförare på viktiga samhällsområden. Regeringens intention var att inleda dialogen med den ideella sektorn inom det sociala området för att därefter behandla andra områden. Avsikten är att dialogen ska leda fram till överenskommelser, i vilka de olika parternas åtaganden preciseras. Dialogen och överenskommelserna ska successivt följas upp och ge underlag för fortsatta initiativ och utveckling. Dialog inom det sociala området Regeringen beslutade att starta en dialog med den ideella sektorn inom det sociala området som skulle kunna ligga till grund för en överenskommelse om hur relationerna mellan staten och den ideella sektorn kan utvecklas. I beslutet angavs att en eventuell överenskommelse skulle tydliggöra de ideella aktörernas roll inom det sociala området och möjliggöra för dem att konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer inom området. Ett viktigt syfte var att stödja framväxten av en större mångfald av utförare och leverantörer inom t.ex. hälso- och sjukvården och omsorgen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fråga var hur organisationerna, parallellt med att vara producenter och aktörer på en marknad, också fortsatt skulle kunna fungera som röstbärare och opinionsbildare, inte minst för människor som befinner sig i utanförskap. Inom ramen för dialogen om det sociala området genomfördes möten med sammanlagt ett 90-tal idéburna organisationer samt med SKL t.o.m. . Som ett resultat av dialogen presenterades ett förslag till överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och SKL. Efter att synpunkter på förslaget inhämtats beslutade regeringen att underteckna överenskommelsen. SKL och ett stort antal organisationer har därefter beslutat att ansluta sig till denna överenskommelse. I överenskommelsen framhåller de tre parterna gemensamt att de idéburna organisationerna utgör både en förutsättning och ett uttryck för varje öppet och demokratiskt samhälle. Möjligheterna att driva idéburen verksamhet inom vård och omsorg bör utvecklas och de idéburna organisationernas roll som röstbärare och opinionsbildare bör uppmuntras. I överenskommelsen ingår även principer som ska ligga till grund för relationerna och tydliggöra rollerna parterna emellan. De sex principerna handlar om självständighet och oberoende, dialog, kvalitet, långsiktighet, öppenhet och insyn samt mångfald. Överenskommelsen innehåller vidare ett antal åtaganden som varje part ska följa och genomföra. För att följa upp arbetet har en partsgemensam arbetsgrupp bildats. En organisation har valts för att administrera uppföljningen, som består av årliga konferenser, uppföljningsrapporter och tematiska studier. Dialogen och överenskommelsen inom det sociala området har redovisats i en skrivelse till (skr. 2008/09:207). beslutade regeringen att bjuda in idéburna organisationer som verkar inom integrationsområdet till en dialog om hur relationerna mellan regeringen och de idéburna organisationerna kan utvecklas vidare. Fokus för denna dialog ligger på frågor om nyanländas etablering. Arbetet bedrivs av en arbetsgrupp inom , som bl.a. tar fram ett förslag till en åtgärds- och tidsplan. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Dialogen syftar till att tydliggöra relationerna mellan staten och den ideella sektorn i arbetet för nyanländas etablering och förbättrad integration i övrigt, att utveckla fler former och metoder för de idéburna organisationernas medverkan i introduktionsinsatser samt andra insatser som syftar till att stödja en snabbare etablering bland nyanlända i . Dialogen kan komma att ligga till grund för en överenskommelse. Ett åttiotal organisationer som arbetar med nyanlända eller gör andra insatser för att skapa bättre förutsättningar för en eventuell framtida etablering i har deltagit i dialogen. Även SKL har deltagit i processen och särskilda dialogmöten har genomförts med kommunala företrädare. Berörda myndigheter, såsom och Arbetsförmedlingen, har inbjudits till integrationsdialogen. Arbetet fortsätter och . Det är viktigt för den sektorsövergripande folkrörelsepolitiken att det finns en samlad bild av människors villkor och förutsättningar för engagemang i ideella organisationer. har 1992, 1998 och 2004 undersökt befolkningens ideella och informella insatser, dvs. sådant arbete som utförs på frivillig grund, oavlönat och . Studierna visar att det ideella engagemanget var fortsatt högt, trots att andra undersökningar visar att den andel av befolkningen som deltar i ideella organisationer genom medlemskap sjunker. fick i uppgift att genomföra en uppföljning av de tidigare studierna, som ska omfatta frivilligt arbete, informella hjälpinsatser och aktivitet i nätverk. Utifrån en jämförelse med de tidigare studierna ska förändringar studeras och analyseras. Studien ska även ta upp nya former för organisering inom den ideella sektorn, framför allt ungdomars engagemang och aktiviteter. Tidigare studier tyder på att det framför allt är de som är väletablerade i samhällslivet som deltar i ideell sektor medan de som befinner sig i utanförskap även står utanför det ideella engagemanget. Resultatet av den nya studien ska redovisas . genomför SCB en medborgarundersökning, vilken gör det möjligt att följa utvecklingen av befolkningens medlemskap i ideella organisationer. Under det svenska ordförandeskapet i 2008 genomfördes ett rundabordssamtal om de ideella organisationernas deltagande i samhällets beslutsprocesser. Mötet arrangerades av organisationen för frivilligt socialt arbete och var ett led i arbetet med en kod för de ideella organisationernas deltagande i samhällets beslutsprocesser. En uppmaning att utarbeta en sådan kod uttalades i rekommendationerna från demokratiforum, Forum for the Future of Democracy, i . Det internationella organet Financial Action Task Force (FATF) utvärderade hur uppfyller , bl.a. avseende risken att ideella organisationer missbrukas för finansiering av terrorism. har redovisat ett svar på denna utvärdering. Svaret vad gäller FATF:s rekommendation om den ideella sektorn byggde bl.a. på en kartläggning av svenska lagar och regler på området som slutfördes . Stöd genom svenska civilsamhällesorganisationers utvecklingssamarbete inom biståndsområdet sker genom Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Staten och kommunerna ger ekonomiskt stöd till ideella organisationer i form av olika typer av bidrag. De statliga bidragen fördelas i huvudsak inom respektive sektor. Inom ramen för den generella folkrörelsepolitiken följs hur villkoren för statligt stöd till den ideella sektorn utvecklas på ett övergripande plan. Vidare omfattar folkrörelsepolitiken bidragen inom några särskilda områden, nämligen bidrag till kvinnoorganisationer, bidrag till allmänna samlingslokaler, stöd till idrotten och stöd till friluftsorganisationer. fick i uppdrag att ansvara för hanteringen av statsbidraget för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt. fördelade totalt för kvinnors organisering. Av dessa avsåg 12,3 miljoner kro- nor organisationsbidrag, etableringsbidrag och verksamhetsbidrag. De flesta organisationer som mottog bidrag var rikstäckande eller riksförbund. Regeringen fördelade även till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer . samlingslokaldelegation fördelade årets tillgängliga medel om för investeringsbidrag ur anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Samtliga län fanns representerade vid fördelningen och 89 olika projekt beviljades bidrag. De flesta beviljade projekt avsåg olika former av standardhöjande reparationer och tillgänglighetsskapande åtgärder för personer med funktionsnedsättning. Även ett flertal projekt för om- och tillbyggnader tilldelades bidrag, medan endast ett projekt avsåg inköp av en ny samlingslokal. är det även möjligt att hos söka bidrag till verksamhetsutveckling för att utveckla föreningsdrivna samlingslokaler. Bidraget kan användas för att anpassa en allmän samlingslokal till ungdomsverksamhet inom kultur- och fritidsområdet. fördelade samlingslokaldelegation till utveckling av ungdomsverksamhet.