prop · GX031d15 · 2009-09-21 00:00:00 — ökade antalet sysselsatta medan antalet arbetslösa minskade. Denna utveckling bröts dock då den finansiella krisen bidrog till en snabb försämring av arbetsmarknadsläget under främst . På helårsbasis karaktäriserades dock 2008 av hög sysselsättning och låg arbetslöshet. Något som särskilt utmärkte var att antalet fast anställda ökade kraftigt. Antalet nya platser som anmäldes till Arbetsförmedlingen minskade jämfört med , men antalet var fortsatt högt sett i ett längre perspektiv. Den dramatiska ökningen av antalet varsel om uppsägning som skedde bidrog till att det totala antalet varsel blev nästan lika högt som . Den försämring av arbetsmarknadsläget som skedde har fortsatt . Antalet sysselsatta har minskat, arbetslösheten har ökat och antalet varsel om uppsägning har fortsatt att ligga på relativt höga nivåer. Antalet sysselsatta () uppgick enligt () Arbetskraftsundersökning () till 4 593 000 personer , vilket var en ökning med 52 000 personer eller jämfört med . Antalet sysselsatta ökade både bland kvinnor (+21 000) och män (+32 000). Sysselsättningsökningen var som störst under de första kvartalen och avtog successivt . Andelen sysselsatta av befolkningen () uppgick till (69,bland män och bland kvinnor), vilket var i stort sett samma nivåer som 2007. Antalet fast anställda ökade kraftigt , medan antalet tidsbegränsat anställda minskade. Bland ungdomar () uppgick antalet sysselsatta till 505 000 personer, vilket var en ökning med 12 000 personer jämfört med . Ökningen skedde både bland kvinnor och män. Det försämrade arbetsmarknadsläget märktes speciellt bland ungdomar och bidrog till att sysselsättningen i denna grupp sjönk jämfört med . Andelen sysselsatta av befolkningen () uppgick till , vilket i stort sett var samma nivå som Sysselsättningsgraden minskade något för kvinnor medan den ökade marginellt för män. Sysselsättningen bland utrikes födda utvecklades positivt . Totalt uppgick antalet sysselsatta i denna grupp till 630 000 personer, vilket var en ökning med 35 000 personer eller jämfört med . Andelen sysselsatta bland utrikes födda () uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Främst skedde sysselsättningsökningen bland utrikes födda män. minskade antalet sysselsatta () med 77 000 personer jämfört med motsvarande halvår 2008. Minskningen var särskilt kraftig bland män och ungdomar. Däremot var antalet sysselsatta utrikes födda något fler (+7 000) än 2008. Arbetslösheten () var, enligt den internationella definition som används i , lägre än . Till följd av det försämrade arbetsmarknadsläget ökade antalet arbetslösa . Arbetslösheten uppgick till 305 000 personer , vilket var en ökning med 7 000 personer i jämförelse med 2007. Ökningen skedde både bland kvinnor och män. I gruppen arbetslösa ingick drygt 81 000 heltidsstuderande som sökte arbete. ökade arbetslösheten framförallt i åldersgrupperna (+11 000) och (+4 000). Antalet arbetslösa som andel av arbetskraften () uppgick till , vilket var en marginell ökning jämfört med . Arbetslösheten var lägre bland män (5,) än bland kvinnor (6,). Arbetslösheten bland ungdomar (), där heltidsstuderande som söker arbete utgör en stor grupp, uppgick till , vilket motsvarade en ökning jämfört med . Antalet arbetslösa utrikes födda uppgick till 87 000 , vilket var en ökning med 6 000 personer jämfört med . Som andel av arbetskraften motsvarar det , vilket var en marginell ökning jämfört med föregående år. Bland utrikes födda kvinnor skedde en svag ökning av arbetslösheten, medan den minskade bland utrikes födda män. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 lösheten kunde märkas i ett tidigare skede bland ungdomar och utrikes födda än i den övriga befolkningen. Utvecklingen på arbetsmarknaden bland utrikes födda har varit tudelad; sysselsättningen har ökat som arbetslösheten stigit, vilket speglar att arbetskraftsdeltagandet i denna grupp har ökat. Den negativa utvecklingen på arbetsmarknaden har fortsatt , då antalet arbetslösa ökade med cirka 97 000 personer i jämförelse med . An- talet arbetslösa () uppgick till 417 000, vilket motsvarar . Av de arbetslösa var 114 000 personer heltidsstuderande som sökte arbete. Överlag har arbetslösheten ökat mer bland män, särskilt bland ungdomar (), vilket framgår av tabell 2.5. Att ungdomar drabbas hårdare vid en nedgång på arbetsmarknaden kan till viss del förklaras av att unga oftare har tillfälliga arbeten eller begränsad anställningstid. Att män har drabbats hårdare än kvinnor beror sannolikt på att den mansdominerade tillverkningsindustrin har drabbats hårt av den ekonomiska nedgången, med många varsel om uppsägning som följd. har arbetslösheten ökat i samma takt som under 1990-talskrisen. Den försämrade konjunkturen bedöms leda till en fortsatt ökning av arbetslösheten både bland kvinnor och män under fortsättningen av 2009 och . Arbetskraften () utgörs av personer som antingen är sysselsatta eller arbetslösa. ökade antalet personer i arbetskraften med 60 000 i jämförelse med 2007 och uppgick till 4 898 000 personer. Ökningen var större bland män (+35 000) än bland kvinnor (+25 000). Ökningen var särskilt stor i åldergrupperna 15 (+23 000) och (+13 000). Arbetskraftens storlek i förhållande till befolkningen (), dvs. det relativa arbetskraftsdeltagandet, uppgick till , vilket motsvarar en ökning jämfört med . Det relativa arbetskraftsdeltagandet bland ungdomar ökade heter till . Bland utrikes födda var motsvarande ökning och det relativa arbetskraftsdeltagandet för denna grupp uppgick till totalt . Arbetskraftdeltagandet ökade mer bland männen både bland ungdomar och bland utrikes födda. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 2.5 Arbetslöshet () Förändring (procentenheter) Antal (1000-tal) Andel av arbetskraften (%) Källa: SCB (). har antalet personer i arbetskraften fortsatt att öka, men i en något lägre takt än befolkningen (), vilket medfört att det relativa arbetskraftsdeltagandet har minskat. Antalet personer utanför arbetskraften () uppgick till 1 982 000, vilket är 17 000 fler än 2007. Antalet personer utanför arbetskraften ökade mer bland kvinnor (+11 000) än bland män (+6 000) och nästan uteslutande i åldersgrupperna (+7 000) och (+21 000). Dessa båda åldersgrupper stod för av den totala befolkningsökningen i åldersgruppen . Vid en uppdelning av personer utanför arbetskraften efter huvudsaklig verksamhet framgår att antalet pensionärer1 ökade med 24 000 personer jämfört med . Antalet sjuka minskade med 3 000 och antalet heltidsstuderande ökade med 2 000 jämfört med . Även har antalet personer utanför arbetskraften fortsatt att öka (+54 000) i jämförelse med . Ökningen har varit större än motsvarande befolkningsökning (). Främst har antalet pensionärer ökat (+39 000), vilket förklaras av att många personer födda har gått i pension. Figur 2:1 Samband på arbetsmarknaden () (Inom parantes anges förändringen jämfört med ) 6 935 000 (+75 000) 4 913 000 (+20 000) 2 023 000 (+54 000) 4 495 000 (-77 000) 417 000 (+97 000) 3 945 000 (-133 000) 550 000 (+56 000) Anm.: På grund av avrundningar summerar inte alltid olika undergrupper till närmast ovanstående grupp. Källa: SCB (). I genomsnitt deltog cirka 85 000 personer i konjunkturberoende program2 , vilket var en minskning med närmare 4 000 personer eller jämfört med . Det var det lägsta antalet deltagare i konjunkturberoende program . Andelen kvinnor uppgick till . ökade antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar och av alla programdeltagare deltog i någon av dessa garantier . deltog i genomsnitt närmare 112 000 personer i konjunkturberoende program, vilket var en ökning med drygt 25 000 personer eller i jämförelse 1 Enligt SCB:s definition ingår inte förtidspensionerade av hälsoskäl i gruppen pensionärer. Dessa ingår i stället i gruppen sjuka. 2 Konjunkturberoende program omfattas av arbetssökande i program med aktivitetsstöd samt arbetssökande som har arbete med stöd, exklusive särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det försämrade läget på arbetsmarknaden och regeringens särskilda satsningar för att möta nedgången på arbetsmarknaden har bidragit till ökningen av antalet personer i konjunkturberoende program. Den största ökningen av programdeltagare har skett bland männen. deltog i genomsnitt 87 000 personer i särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga3. Jämfört med 2007 innebar det en ökning med 1 000 personer. uppgick antalet sysselsatta i någon av dessa insatser till drygt 84 000 personer, vilket var en minskning med knappt 3 000 personer jämfört med . Andelen kvinnor uppgick till . Arbetsförmedlingen uppskattar att av samtliga lediga platser på arbetsmarknaden anmäls till Arbetsförmedlingen (Arbetsmarknadsrapport 2008:2). Trots att de lediga platser som anmäls till Arbetsförmedlingen inte motsvarar alla vakanser brukar platsantalet vara en bra indikator på konjunkturläget. anmäldes totalt 610 000 nya platser till Arbetsförmedlingen, vilket var 219 000 färre än under 20074. Trots minskningen var antalet nyanmälda lediga platser högt, sett i ett längre tidsperspektiv. I samband med att arbetsmarknadsläget försämrades minskade antalet nyanmälda platser märkbart. Denna trend har fortsatt . Då anmäldes drygt 241 000 platser till Arbetsförmedlingen, vilket var en minskning med närmare 151 000 platser eller jämfört med . Jämfört med krisåren har dock antalet nyanmälda lediga platser till Arbetsförmedlingen varit fler i denna konjunkturnedgång. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Antalet anmälda varsel om uppsägning till Arbetsförmedlingen är en tidig indikator på arbetsmarknadens utveckling. Antalet varsel ökade i snabb takt , framför allt . Det totala antalet varsel om uppsägning uppgick till närmare 96 000 på helårsbasis, vilket var en ökning med 66 000 jämfört med . Knappt 49 000 varsel lades inom tillverkningsindustrin, vilket motsvarade av samtliga varsel . Även sett i ett längre perspektiv låg antalet varsel på en hög nivå och det var enbart 1991, 1992 och 1993 som antalet varsel var fler. varslades närmare 81 000 personer om uppsägning, vilket var en ökning med knappt 57 000 personer jämfört med . av varslen lades i och . Om antalet varsel relateras till befolkningen, , har dock , och haft flest varsel per tusen invånare. fanns det en tendens till ett minskat antal varsel. varslades i genomsnitt cirka 16 300 personer om uppsägning . Motsvarande antal för var 10 600 personer. 3I dessa ingår lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare, utvecklingsanställning, trygghetsanställning samt årsanställda i kärnuppdraget hos . 4Den infördes skärpta regler när det gäller annonsering av platser, vilket tillsammans med ökad granskning, har inneburit att antalet nyanmälda platser inte är helt jämförbart med 2007 då det var relativt vanligt med omannonsering av en del försäljningsjobb. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Området Arbetsmarknad omfattar i huvudsak platsförmedling, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen och Europeiska socialfonden samt myndigheterna Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och (). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Arbetsmarknad 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1:4 Lönebidrag och m.m. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 1:9 Bidrag till administration av grundbeloppet 1:10 Bidrag till Stiftelsen 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning 2008 22:01 Europeiska socialfonden m.m. för Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsutvecklingen för området Arbetsmarknad präglas av samma faktorer som i avsnitt 2.2 redovisas för hela utgiftsområdet. Utgifterna för området beräknas öka kraftigt närmare bestämt med jämfört med ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten . Detta beror främst på ökade utgifter för arbetslöshetsersättning, lönegarantiersättning och arbetsmarknadspolitiska program. Anslagen har därför på tilläggsbudget ökats med och på tilläggsbudget i samband med denna budgetproposition föreslås en ytterligare ökning med under anslag 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning. Jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen blir utgifterna högre 2010 och högre 2011. Jämfört med ekonomiska vårproposition blir dock utgifterna lägre , främst på grund av att resurserna för arbetsmarknadspolitiska program inte fullt ut kommer att användas samt lägre utgifter för arbetslöshetsersättning. De reformer regeringen föreslår i denna budgetproposition, vilka redovisas under avsnitt 3.6, tillsammans med regeringens makroekonomiska antaganden över arbetslöshet m.m. innebär att utgifterna jämfört med vårpropositionen ökar med 2010 och blir lägre 2011. Ut- gifterna 2012 beräknas dock bli högre. verksamheten ska utföras effektivt. Uppföljning och utvärdering ska utvecklas och prioriteras inom berörda myndigheter. 3.3.2EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning antas inom EU ett gemensamt ramverk som ska ligga till grund för medlemsländernas nationella sysselsättningspolitik. Arbetsmarknadspolitiken ska tillsammans med insatser inom andra politikområden bidra till att riktlinjerna inom ramverket uppnås. antogs riktlinjer för perioden 20082010, vilka är identiska med de sysselsättningsriktlinjer som antogs i samband med revideringen av Lissabonstrategin 2005. Tillväxt- och sysselsättningsstrategin för måste, utöver Lissabonsstrategins mål avseende hållbar tillväxt och ökad sysselsättning, fastslå nya riktlinjer för att hantera framtida utmaningar och stärka EU:s konkurrenskraft samt motverka effekterna av en åldrande befolkning. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Insatserna kan därmed bidra till den ekonomiska politikens huvuduppgifter och regeringens mål att varaktigt öka sysselsättningen. Det statliga offentliga åtagandet under området utgörs i stor utsträckning av den arbetsmarknadspolitis- 3.3.1Målet för arbetsmarknadspolitiken ka verksamheten vid Arbetsförmedlingen samt Målet för området Arbetsmarknad är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsmarknadspolitiken ska verka för att: -förbättra matchningen mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft, -stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt, och -säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Resurserna ska tydligt prioriteras och inriktas mot matchning mellan arbetssökande och lediga jobb samt mot dem som står allra längst från arbetsmarknaden. Efter detta sammanfattande avsnitt av området följer en mera detaljerad redovisning för insatser och insatsområden. För att uppnå målet för arbetsmarknadspolitiken ska insatserna bidra till att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft, prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden samt bidra till att stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt. Vidare ska arbetslöshetsförsäkringens funktion som en omställningsförsäkring säkerställas. Ut- över den arbetsmarknadspolitiska verksamheten vid Arbetsförmedlingen ska även insatserna som finansieras via Europeiska socialfonden bidra till att målet uppnås. Även IAF, som utövar tillsyn- en över arbetslöshetsförsäkringen, och IFAU, som ska följa upp och utvärdera den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, spelar en viktig roll i detta sammanhang. Regeringen gör bedömningen att arbetsmarknadspolitiken har bidragit till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Arbetsmarknadspolitiken behöver dock fortsatt effektiviseras och anpassas till det rådande arbetsmarknadsläget. Matchning är Arbetsförmedlingens huvuduppgift och omfattar platsförmedling samt upprätthållande av sökaktiviteten. påverkades Arbetsförmedlingens arbete främst av bristen på arbetskraft inom vissa sektorer, medan kännetecknades av en minskad tillströmning av lediga platser. Den snabbt vikande konjunkturen resulterade i ett mycket stort antal varsel om uppsägning över hela landet. Arbetsförmedlingens nya organisation har skapat bättre förutsättningar för att anpassa organisationen till de krav som ställs på myndigheten i samband med dessa varsel, eftersom Arbetsförmedlingen har haft större möjligheter att omfördela resurser till de platser där det funnits ett behov av förstärkta insatser. Regeringen bedömer att Arbetsförmedlingens arbete med matchningen har varit effektivt. Verksamheten har bidragit till kortare rekryteringstider, en förhållandevis hög sökaktivitet samt till att motverka en försämrad situation för arbetslösa. Arbetsförmedlingens primära verktyg för att stödja dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden är jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Genom jobb- och utvecklingsgarantin ska personer som varit arbetslösa få ett individuellt anpassat stöd för att återgå i arbete. hade av dem som lämnade garantin ett arbete efter det att de lämnat garantin. Arbetsförmedlingen har konstaterat att insatser för att dessa personer ska få arbete med stöd har lyckats bra. Regeringen bedömer att jobb- och utvecklingsgarantin har bidragit till att öka möjligheten att övergå från arbetslöshet till arbete för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. För ungdomar som står långt från arbetsmarknaden infördes jobbgarantin för ungdomar. Syftet med jobbgarantin är att arbetslösa ungdomar så snabbt som möjligt ska få arbete motsvarande hela sitt arbetsutbud, alternativt påbörja eller återgå till en utbildning inom det reguljära 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen anser att det ännu är för tidigt att bedöma det sammantagna resultatet av jobbgarantin för ungdomar. Arbetsförmedlingen kan också ge stöd till personer som står långt från arbetsmarknaden genom de insatser som finns för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. har antalet deltagare i dessa insatser varit oförändrat och det har inte skett någon större förändring när det gäller andelen övergångar till osubventionerat arbete jämfört . Regeringen gör dock bedömningen att har lyckats med att stödja dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens arbete med att bidra till att stadigvarande öka sysselsättningen sker till stor del genom matchningsinsatser och insatser för att bryta utanförskapet. En av förutsättningarna för ökad sysselsättning är att arbetsmarknaden är flexibel och arbetskraften rörlig. Arbetsförmedlingens nya organisation bidrar till detta genom att det nationella och heltäckande perspektivet har stärkts. Regeringen gör sammantaget bedömningen att Arbetsförmedlingens verksamhet har bidragit till att öka sysselsättningen . Arbetsförmedlingen ska vidare säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring samt anlita kompletterande aktörer för att snabbt och effektivt få arbetssökande i arbete. Arbetsförmedlingen har bedrivit ett arbete med att främja enhetlighet och rättssäkerhet för att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har dock konstaterat att Arbetsförmedlingen i sitt uppdrag att använda kompletterande aktörer inte har säkerställt sitt ansvar för myndighetsutövningen i arbetslöshetsförsäkringen. Enligt IAF har detta medfört att Arbetsförmedlingen inte fullt ut kunnat uppfylla sin kontrollfunktion i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen bedömer att Arbetsförmedlingen behöver förbättra arbetet med att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Regeringen har sedan den tillträdde genomfört omfattande reformer i arbetslöshetsförsäkringen. Många av reformerna har trätt i kraft och det är fortfarande för tidigt att bedöma de långsiktiga effekterna av dessa reformer. IFAU har emellertid bedömt att de reformer 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 som genomfördes i arbetslöshetsförsäkringen och inkomstbeskattningen har minskat jämviktsarbetslösheten och ökat sysselsättningen i jämvikt (IFAU 2008:17). Regeringen gör bedömningen att de genomförda reformerna har haft positiva effekter. Det tar sannolikt innan de arbetsmarknadspolitiska reformerna får genomslag på sysselsättningen jämfört med t.ex. reformerna inom sjukförsäkringen, men det finns en rad indirekta indikationer på att politiken verkar i rätt riktning (se Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 5.4). Den nu kraftigt stigande arbetslösheten medför stora utmaningar för arbetsmarknadspolitiken. I en lågkonjunktur värnas arbetslinjen bäst genom en aktiv arbetsmarknadspolitik. För att förhindra att arbetslösheten biter sig fast på en varaktigt hög nivå har regeringen förstärkt resurserna till arbetsmarknadspolitiken. De ökade resurserna ska dels förhindra att fler människor blir långtidsarbetslösa, dels förbättra konkurrenskraften hos dem som redan är långtidsarbetslösa. Regeringen presenterade och början av 2009 i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) samt i samband med ekonomiska vårproposition flera insatser för att möta den ökande arbetslösheten. Dessa inkluderar bl.a. en satsning på personliga coacher och förstärkta satsningar på arbetspraktik, bland annat genom en ny insats i form av praktisk kompetensutveckling för dem som har längre arbetslivserfarenhet. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att förstärka matchningsverksamheten och att ge ett tidigt och individanpassat stöd för att kunna hjälpa arbetssökande tillbaka till arbete. Arbetsförmedlingen ska särskilt beakta de krav som situationen på arbetsmarknaden ställer på myndigheten. Det innebär att löpande prioritera resurser till regioner som drabbas av större varsel samt att säkerställa att tidiga coachningsinsatser kommer till stånd. Arbetsförmedlingen är en sammanhållen myndighet. Syftet med att regeringen reformerade den tidigare myndighetsorganisationen var att uppnå en mer enhetlig, rättssäker och effektiv verksamhet med tydligare ledning och styrning. Arbetsförmedlingen och har fått i uppdrag att genomföra en uppföljning respektive utvärdering av omorganisationen. Huvudfrågorna som regeringen vill få besvarade är om reformen har haft avsedd effekt, om den nya organisationen har löst tidigare identifierade problem med den gamla myndighetsstrukturen samt om inrättandet av den nya myndigheten har genomförts på ett sådant sätt att regeringens intentioner med omorganisationen har uppnåtts. Arbetsförmedlingen har lämnat två redovisningar (dnr A2008/1704/A). I den redovisning som lämnades konstaterade att myndighetens ledning och styrning har blivit mer ändamålsenlig. I slutredovisningen som lämnades gör Arbetsförmedlingen bedömningen att de ekonomiska resurserna utnyttjas bättre, administrationen har blivit mer enhetlig och effektiv, förutsättningar för klargörande av ansvarsförhållanden nu finns tack vare en ny arbetsordning och att de formella möjligheterna att effektivt styra organisationen har förbättrats i och med myndighetsreformen. Som ett led i detta arbete har ett flertal styrprocesser identifierats, dokumenterats, beslutats och genomförts. När det gäller problemet med att likartade frågor behandlats olika i olika delar av landet återstår fortfarande att kunna mäta resultat av genomförda förändringar av hur det interna arbetet har organiserats. har lämnat två delrapporter och en slutrapport kommer att redovisas . har i sina delredovisningar konstaterat att det finns ett antal utvecklingsområden där Arbetsförmedlingen borde ta ett fastare grepp.