prop · GX031d20 · 2009-09-21 00:00:00 — Programmen förväntas också bidra till gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till viktiga samhällsfunktioner samt fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och . Beslut och utbetalningar i EG:s strukturfondsprogram 20072013 I tabell 2.10 redovisas programvis tilldelade medel från strukturfonderna, beslutade medel, utbetalningar samt i de fall uppgifter finns nationell offentlig medfinansiering. För de territoriella programmen redovisas den totala tilldelningen av EU-medel per program, dvs. även andra länders andel. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.10 Beslut och utbetalningar inom EG:s strukturfondsprogram 20072013 (ram), Regionala program för regional konkur- (regionala utvecklingsfonden, åtta regionala program), totala medel Territoriellt program som förvaltas i och som redovisas på stats- budgeten (regionala utvecklingsfon- den), totala medel Territoriella program som förvaltas i och som redovisas utanför statsbudgeten (regionala utveck- lingsfonden) , totala medel program i vilka deltar och som förvaltas av andra länder, totala Anm 1: Omräkningskurs från euro . Anm 2: Med uppgift saknas menas att uppgift enbart finns på programnivå och inte per deltagande land. Därför anges inte uppgiften för del. utvärderas strukturfondsprogrammen kontinuerligt. Ett av syftena med utvärderingarna är att skapa förutsättningar för ett kontinuerligt lärande genom att erfarenheter och kunskaper förmedlas och sprids till de aktörer som deltar i genomförandet av programmen. Det valda utvärderingsupplägget syftar till att: ge processtöd i genomförandet av projekt och program, dokumentera erfarenheter i projekt och program, värdera hur väl projekt och program når sina mål, 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 fungera som underlag för eventuella korutvecklingsinsatser är inriktade mot. rigeringar i mål och strategisk inriktning, samt sätta in utvärderingsresultat i ett bredare samhälleligt perspektiv. Utvärderingsinsatserna under 20082010 består av tre delar: Utvärdering av genomförandeorganisationen. Fokus ligger på effektiviteten i handläggning, beredning och prioritering. kommer genomförandeorganisationens förmåga att ta till sig dokumenterade erfarenheter och bättre styra mot målen i programmen att utvärderas. Utvärderingen genomförs gemensamt med socialfonden. Uppgiften är att följa programmens framsteg, analysera måluppfyllelse och utvärderingsresultat i projekten samt värdera hur arbetet på regional nivå framåtskrider. På projektnivå genomförs någon form av utvärdering/ följeforskning alternativt självvärdering beroende på projektens storlek. Nedan sammanfattas de första resultaten från de utvärderingar som är genomförda. Utvärderarna konstaterar att genomförandet av programmen sker i hög takt. I flera av programmen utgör stora projekt en stor andel av de beslutade medlen. Även om det är för tidigt att rapportera resultat från avslutade projekt så lyfter utvärderarna fram att många projektägare, trots den ekonomiska krisen, generellt ser ljust och bedömer att projektens uppsatta mål kommer att uppnås. har mest medel beviljats till insatsområdena innovativa miljöer och entreprenörskap. Däremot har insatsområdena ett utvecklat informationssamhälle och regionförstoring haft ett svagare intresse . En förklaring kan vara att det tar att utveckla den typen av projekt. Utvärderarna lyfter fram ett antal förbättringsområden. Kvaliteten i urvalssystemet kan förbättras och därmed kan en tydligare koppling till urvalskriterierna ske. En översyn och minskning av antalet indikatorer i programmen föreslås. Flera rapporter pekar vidare på behovet av att de projekt som syftar till att ta fram tjänster och produkter knyts närmare till den marknad och de företag som projektens forsknings- och terlysts en högre grad av näringslivssamverkan för att strukturfondsprojekten ska generera långsiktigt beständig ekonomisk tillväxt och regional utveckling. Det är inte bara viktigt vad som görs i projekten utan även på vilket sätt projekten genomförs. Processen och vilka aktörer som är inblandade är minst lika avgörande för vilka långsiktiga effekter som uppnås. Betydelsefulla faktorer är hur projekten initieras, vilka som är med och om det finns en öppenhet mot det omgivande näringslivet. Högskolor och universitet är i många fall stora projektägare. Strukturfondsprogrammen ställer krav på en hög grad av näringslivssamverkan och affärsorienterad forsknings- och innovationsverksamhet. Det handlar då inte bara om samverkan utan om direkt kommersialisering av kunskap. Mot bakgrund av den ekonomiska krisen lyfter utvärderarna fram behovet av en förstärkt uppföljning av den strategiska inriktningen av de pågående projekten. Utvärderarna anser att programmen trots finans- och konjunkturkrisen förmår fokusera på strukturomvandling. EG:s strukturfondsprogram perioden 2006 Strukturfondsprogrammen avseende programperioden 20002006 närmar sig avslut. Slutredovisning till kommissionen ska ske . För programperioden tilldelades från EG:s dåvarande fyra strukturfonder. Strukturfondsprogrammen omfattar totalt inklusive nationell offentlig och privat medfinansiering. I tabell 2.11 redovisas tilldelningen från strukturfonderna till de olika programmen samt beslut och utbetalningar. För Interregprogrammen redovisas den totala tilldelningen EU-medel per program, dvs. även andra länders andel. De Interregprogram som redovisas på statsbudgeten är Kvarken-Mittskandia, och Sverige- . 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.11 Tilldelade medel, beslut och utbetalningar inom EG:s strukturfondsprogram 20002006 (ram, mnkr) (% av ram) (% av ram) Program som redovisas utanför statsbudgeten Anm: Omräkningskurs från euro . har beslut fattats om för målen 1 och 2, Interreg IIIA samt och , vilket även inkluderar strukturfondsmedel som redovisas inom andra utgiftsområden. Detta motsvarar av de tilldelade/budgeterade EU-medlen för perioden 20002006 i dessa program. Totalt har av de beslutade EU-medlen, motsvarande av den totala ramen för nämnda program, utbetalats till projekten . har regeringen och Verket för näringslivsutveckling fattat beslut om totalt till central projektverksamhet. bedrev central projektverksamhet genom större sammanhållna program. Fr.o.m. har övertagit de uppgifter som tidigare låg på . Nedan redovisas den resultatinformation som finns tillgänglig i form av särskilda uppföljningar och utvärderingar. Programmet regionala utvecklingsmiljöer 20052008 har drivits gemensamt av och . har uppgått till och har medfinansierat programmet med . Målen med insatserna har varit att öka antalet utvecklingsprojekt inom produktionsteknik och fordons-IT, attrahera nationellt och internationellt kapital samt att stärka det regionala innovationssystemet för fordons- och transportteknologi i . Fokus för insatserna har varit de regionala utvecklingsmiljöerna/arenorna Innovatum Projektarena och Open Arena . utvärderades programmet av en extern utvärderare. Utvärderaren gör bedömningen att insatserna i stort har varit framgångsrika och anger att måluppfyllelsen är god, bl.a. vad gäller antal utvecklingsprojekt och produktutveckling. Bedömningen pekar på att programmet har grundlagt ett arbetssätt med förutsättningar att skapa tillväxt. Förmågan att attrahera kapital, som är viktigt för att skapa nationella och internationella noder, skiljer sig åt mellan Innovatum Projektarena och Open Arena . Med ett fokus på större strategiska och gränsöverskridande satsningar, tillsammans med nationella och globala aktörer, har Open Arena lyckats attrahera nationellt och internationellt kapital. Innovatum Projektarena har ett fokus på behov från små och medelstora företag i regionen, vilket gör att arenan främst attraherar nationellt kapital. Utvärderaren konstaterar också att det har utvecklats en samverkan samt att denna har varit framgångsrik och blivit en del av arbetssättet på arenorna. Det regionala klusterprogrammet drivs av /20052010. Programmets övergripande syfte är att bidra till ökad internationell konkurrenskraft och att stärka kunskap och metodutveckling om regionala kluster. genomfördes en extern halvtidsutvärdering av programmet. Utvärderaren konstaterar att inriktningen på verksamheten styrs av utveckling och tillväxt i berörda företag samt främjande av nya företag. Det konstateras vidare att verksamheten i hög utsträckning styrs av företagens behov och att de har en aktiv roll i ledning och genomförande. Enligt utvärderaren förklaras detta av att företagen ser ett tydligt mervärde av klustersamarbetet, bl.a. i utveckling av nya tjänster och produkter. retagen har också framfört att samarbetet gett dem nya affärer, kunder och marknader. Utvärderingen pekar på att de deltagande företagen har attraherat företag med ambition att växa. Sammantaget visar utvärderingen att de deltagande företagen har växt snabbare 2005 2007 än jämförbara företag när det gäller antal anställda, omsättning och förädlingsvärde. En utvärdering av programmet är planerad att genomföras 2011. genomför /programmet lokalt och regionalt tillväxtarbete, omfattande totalt . Insatserna har initialt bedrivits under rubriken kunskaps- och metodutveckling 20072009. Programmet är en viktig del i regeringens uppdrag till /att stödja regionala program och processer. Inom ramen för programmet ingår att identifiera regionala behov samt stödja projekt i länen för att bidra till ett ökat lärande och en höjd kunskapsnivå i det regionala tillväxtarbetet. Under föregående år genomförde en egen uppföljning av programmet. Uppföljningen visar att flertalet av de projekt som har beviljats stöd är länsöverskridande och att de som hade avslutats vid uppföljningens genomförande har bidragit med nationellt tillämpbara resultat i form av överförbara metoder. Av dessa projekt har samtliga haft deltagande eller finansiering från det regionala näringslivet. Enligt uppföljning har resultaten bidragit till kunskapsutveckling avseende regionalt tillväxtarbete. En utvärdering av programmet är planerad att genomföras 2011. Lokala och regionala resurscentra för kvinnor Det finns cirka 140 lokala och regionala resurscentrum för kvinnor i . Tabell 2.12 Fördelning av resurser mellan basverksamhet och projektverksamhet för lokala och regionala resurscentra för kvinnor åren 20032008 Totalt uppgår beslutade medel uppskattningsvis till (se tabell 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Finansiärer av verksamheten är förutom bl.a. även EG:s strukturfondsprogram, länsarbetsnämnder, länsstyrelser, kommuner, regionala självstyrelseorgan, samverkansorgan och landsting. Av de totalt uppskattade som gick till projektverksamhet har beviljat 14 projekt motsvarande i medfinansiering . redovisning av beviljade medel efter ämnesområde visar att av projekten har näringslivsinriktning. Av de totalt uppskattade 27 miljoner som gick till basverksamhet har beviljat basfinansiering till 99 lokala resurscentrum och 18 regionala resurscentrum om . Med regionala företagsstöd avses bidrag i form av de s.k. selektiva regionala företagsstöden regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering via (fr.o.m. ), länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och samverkansorganen i och . Dessutom avses det generella regionala företagsstödet transportbidrag som beslutades av (fr.o.m. ). Investeringar som erhåller regionala företagsstöd finansieras till största delen av företagen själva eller via den reguljära kapitalmarknaden. får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. Indelningen framgår av förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. Flertalet offentliga insatser för kapitalförsörjning till företag har gjorts inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Resultatindikatorerna för de selektiva regionala företagsstöden, förutom såddfinansiering, är förväntat antal nya arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män, genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft samt totalbeloppet för investeringar som beräknas delfinansieras av stöden. För samtliga regionala företagsstöd och för transportbidrag gäller också indikatorerna antal kvinnor respektive män som finns anställda, samt kvinnor och män som finns på led- 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ningsnivå på arbetsstället och i styrelsen i organisationen. För regionalt investeringsstöd, sysselsättningsbidrag och regionalt bidrag till företagsutveckling finns även resultatindikatorer avseende den ekonomiska tillväxtaspekten såsom förädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal. Statistiken för de selektiva regionala företagsstöden avser beviljade stöd . Statistiken för transportbidrag avser utbetalda medel 2008, eftersom beslut om och utbetalning av transportbidrag fattas vid samma tillfälle. Uppgifterna är hämtade från rapporten och resultatvärdering av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet som publicerade . har gjort en jämförelse mellan de företag som beviljats regionalt företagsstöd med två jämförelsegrupper: en kontrollgrupp och en grupp bestående av övriga företag med minst en anställd. Den senaste uppföljningen avser mätperioden 20042007. Tabell 2.13 Vissa uppgifter om beviljade selektiva regionala företagsstöd 200520081 Beviljat belopp (mnkr) Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- per förväntad ny årsar- betskraft (tkr) 2 nas delfinansieras med de selektiva regionala företagsstöden (mnkr) 1Regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. såddfinansiering eftersom detta inte beräknas. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.14 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, kommunala samverkansorganen i och samt fördelade på län 1 Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Källa: , . Regionalt investeringsstöd kan lämnas till investeringar inom stödområdena A och B. (2007) beviljades 337 (288,2) i regionalt investeringsstöd. Av beviljat regionalt investeringsstöd 2008 avser av beloppet små och medelstora företag, dvs. företag med 0249 anställda. (2007) beviljades stöd med 25 (22,6) till i stödområdena nyetablerade företag. Av det totala beviljade regionala investeringsstödet (2007) lämnades 7 (7,5) procent till nystartade företag. I de företag som fått stöd är andelen män i företagsledningen i genomsnitt . Företag inom verksamhetsarten hotell och restaurang är den bransch som beviljats den största andelen stöd. Andra branscher med stor andel är trävarutillverkning och maskin- De företag som fått stöd är emellertid spridda på många olika branscher. Antalet arbetsställen som beviljats regionalt investeringsstöd under (2007) var 96 (92) stycken. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft (2007) förväntas uppgå till cirka 361 000 (427 000) kronor. Sysselsättningen förväntas öka med 932 arbetstillfällen, varav 415 väntas tillfalla kvinnor. Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats regionalt investeringsstöd med två jämförelsegrupper: en kontrollgrupp och en grupp bestående av övriga företag med minst en anställd. Mätperioden avser 20042007. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Enligt har de företag som erhållit regionalt investeringsstöd en bättre utveckling på aggregerad nivå för samtliga resultatmått (omsättningsförändring, vinstförändring och förädlingsvärdesförändring) jämfört med jämförelsegrupperna. () har 2009 utvärderat de företag som fick det regionala utvecklingsbidraget (ITPS, R2009, 004). Enligt utvärderingen har stödföretagen haft en signifikant mer gynnsam utveckling än ickestödföretagen angående förändring i antalet anställda , samt förändring i nettoomsättning . Avseende förändring i avkastning på totalt kapital och avkastning på eget kapital har dock stödföretagen haft en signifikant sämre utveckling. Angående de resterande utfallsvariablerna fann ITPS inte några signifikanta skillnader mellan stöd- och ickestödföretag. Att det regionala utvecklingsbidraget verkar ha bidragit till en positiv förändring i antalet anställda och omsättning, visar enligt ITPS att stödet har bidragit till att företagen har växt i storlek. Dessa resultat är i linje med ITPS tidigare studie (ITPS, 2007b) vilken fann en positiv effekt på antalet anställda, men ej på avkastning på kapital. Regionalt bidrag till företagsutveckling Regionalt bidrag till företagsutveckling kan lämnas till bl.a. små och medelstora företag i främst landsbygds- och glesbygdsområden i hela landet. Stödformen är främst inriktad mot att främja samverkan mellan företag och företagsutveckling. Stödformen är också anpassad för att förenkla och motivera enskilda företags deltagande i regionala tillväxtprogram och EG:s strukturfondsprogram. (2007) har cirka 268 (201) beviljats i regionalt bidrag till företagsutveckling. Den största andelen av stödet har utgjorts av investeringsbidrag, . har beviljats i form av konsultcheckar, som mikrostöd och i samverkansprojekt. I de företag som fått stöd är andelen män i företagsledningen i genomsnitt . De branscher som erhållit mest stöd är metallvarutillverkning (exklusive maskintillverkning) och övrig tillverkning. två branscher har tillsammans beviljats . Det stöd som beviljats (2007) förväntas bidra till 2 833 (2 440) nya arbetstillfällen, 1 144 (1 043) för kvinnor och 1 689 (1 397) för män. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft förväntas uppgå till 94 000 (82 000) kronor. Uppföljning av tidigare beviljat stöd har med liknande metod som för regionalt investeringsstöd följt upp regionalt bidrag till företagsutveckling. uppföljning av de företag som beviljats regionalt bidrag till företagsutveckling visar en bättre utveckling beträffande omsättningsförändring, vinstförändring och förädlingsvärdesförändring jämfört med jämförelsegrupperna. Sysselsättningsbidrag kan lämnas, som ett bidrag per nytt arbetstillfälle, till företag som skapar nya och varaktiga arbetstillfällen inom stödområdena A och B. (2007) har sysselsättningsbidrag totalt beviljats med cirka 20 (20) . I de företag som fått stöd är andelen män i företagsledningen i genomsnitt . De stöd som beviljats förväntas bidra till cirka 137 nya arbetstillfällen, 69 för kvinnor och 68 för män. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft är . Uppföljning av tidigare beviljat stöd har med liknande metod som för regionalt investeringsstöd följt upp sysselsättningsbidrag. uppföljning av de företag som beviljades sysselsättningsbidrag 2004 visar en bättre utveckling beträffande förädlingsvärdesförändring jämfört med ovan nämnda jämförelsegrupper, en omsättningsförändring som ligger i nivå med jämförelsegrupperna samt en vinstförändring som är sämre än jämförelsegrupperna. Med såddfinansiering avses inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt offentlig finansiering av produktutveckling med tillväxt- och kommersialiseringspotential. Finansieringen kan sökas av små och medelstora företag i mycket tidiga faser. Även oberoende entreprenörer, innovatörer eller forskare kan söka såddfinansiering. Den övervägande delen av den statliga såddfinansieringen finansieras med andra medel än medel från utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Regional såddfinansiering beviljas vanligtvis som bidrag eller lån. Den regionala såddfinansieringen är ett komplement till den reguljära kapitalförsörjningsmarknaden och övriga statliga insatser och kan användas som ett regionalt instrument vid behov. Såddfinansiering har (2007) beviljats med cirka 40 (40) till 210 (247) arbetsställen som är små och medelstora företag. Fördelningen av finansieringen var 20 (22) i lån och 20 (18) i bidrag. , liksom föregående år, var det län som beviljade störst andel såddfinansiering med 17 (17) . Investeringar som beräknas delfinansieras av beviljade stöd uppgick till . I de företag som fått stödet är andelen män i företagsledningen i genomsnitt . Uppföljning av tidigare beviljad finansiering har jämfört företag som beviljats såddfinansiering åren 2004 med två jämförelsegrupper: en kontrollgrupp och en grupp bestående av övriga företag med minst en anställd. Mätperioden avser 20042007. gjorde en uppföljning av de företag som beviljades såddfinansiering 2004. Uppföljningen visar en bättre utveckling beträffande förädlingsvärdesförändring och omsättningsförändring än den som jämförelsegrupperna hade. Vinstförändringen är sämre än för de båda jämförelsegrupperna. Det regionala transportbidraget kompenserar företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Bidraget är generellt såtillvida att det lämnas utan hänsyn till företagens individuella ekonomiska förutsättningar. Det utbetalas halvårsvis i efterskott. Nya regler innebär bl.a. ökade möjligheter till bidrag för de minsta företagen genom slopande 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 av vissa minimigränser samt en viss omfördelning av bidraget till förmån för de nordligaste kust- och inlandskommunerna. Ett högsta bidragsbelopp på per produktionsställe och kalenderår har också införts. har transportbidraget kompenserat de företag som erhållit bidrag för deras transportkostnader med i genomsnitt och i en enkätundersökning instämmer av de tillfrågade företagen, helt eller till stor del, i påståendet att transportbidraget stimulerat till ökad vidareförädling. Detta belopp är dock inte representativt för stödformens omfattning eftersom många företag inte fick bidrag för förrän . Detta beroende på att nya regler för bidraget inte beslutades förrän , bl.a. på grund av att de måste godkännas av Europeiska kommissionen. En gynnsam konjunktur, som genererat många transporter, och höjda bränslekostnader har inneburit att utgifterna för transportbidraget ökat . Den rådande låg-konjunkturen väntas dock minska utgifterna . Av utbetalt transportbidrag utgjorde uttransportbidrag och intransportbidrag. Den andel av transportkostnaderna som lämnas i bidrag varierar från . Procentsatsen avspeglar de schablonmässiga transportmerkostnaderna för ut- och intransporter i olika kommuner. Den högsta andelen lämnas för uttransporter för företag i de nordligaste delarna av och . Beloppsmässigt har företag i de största lokala arbetsmarknadsregionerna i och (, och ) fått de mesta bidragen, sammanlagt . Trävarutillverkning är den bransch som har erhållit störst andel av transportbidraget. Me- tallvaruindustri, transportmedelstillverkning, övrig verkstads- och kemisk industri kommer därefter. Det transportslag till vilket den största andelen bidrag använts, av det totala beloppet, är biltransporter. I denna siffra ingår dock även så kallade kombitransporter där större delen av transporten sker med järnväg. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 av beloppet har använts som stöd till rena järnvägs- eller sjötransporter. Biltransporterna har ökat kraftigt . (Dessa siffror är inte direkt jämförbara med tidigare års p.g.a. de nya reglerna för bidraget.) I de företag som fått stödet är andelen män i företagsledningen i genomsnitt . Tabell 2.15 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 20062008 erhöll 640 arbetsställen, med sammanlagt drygt 32 000 anställda, regionalt transportbidrag. (Antalen är inte jämförbara då redovisningen skedde på företagsnivå.) Tabell 2.16 Antal arbetsställen och anställda i företag som erhållit regionalt transportbidrag 2008 Av de företag som fick bidrag hade under 10 anställda och under 50 anställda. Uppföljning av tidigare beviljat stöd har med liknande metod som för regionalt investeringsstöd följt upp regionalt transportbidrag. Uppföljningen av de företag som beviljats transportbidrag 2004 visar en bättre utveckling beträffande omsättning, vinst och förädlingsvärde jämfört med jämförelsegrupperna. Regeringen har bedrivit ett utvecklingsarbete bl.a. vad gäller könsuppdelade indikatorer för de regionala företagsstöden.