prop · GX031d12 · 2009-09-21 00:00:00 — 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att 7 anvisas under anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer . beräknas anslaget till 7 473 000 000 respektive 7 . Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för äldreförsörjningsstöd. Äldreförsörjningsstöd är en helt inkomstprövad förmån som ska garantera de personer som är bosatta i och är eller äldre en viss skälig levnadsnivå. Den skäliga levnadsnivån är densamma som för särskilt bostadstillägg till pensionärer () och är 1,3546 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och till 1,1446 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Dessutom kan ersättning ges för en skälig bostadskostnad, som är dvs. samma som för SBTP. De som kan få äldreförsörjningsstöd är personer, som har fyllt och som inte kan försörja sig på pensionen eller på något annat sätt och därför i stor utsträckning annars skulle ha varit hänvisade till ekonomiskt bistånd från kommunen. Huvudanledningen till att de inte kan försörja sig på pensionen är att garantipensionen är reducerad eftersom de inte har bott i . Det kan också vara personer som har låg ålderspension därför att de tagit ut den tidigt eller varit egna företagare som inte betalat sina pensionsavgifter. hade 11 854 personer äldreförsörjningsstöd. Omkring en tredjedel av dessa är födda i . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Anslaget beräknas för överskridas med . Antalet personer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd minskade men ökar i stället antalet något och ökningen väntas fortsätta . Antalsökningen beror på att personer som är födda eller senare måste vara bosatta i för att få full (40/40) garantipension och det därmed är fler som får en reducerad garantipension. För personer födda eller tidigare gällde att de bosättning kunde få full (40/40) garantipension. En annan anledning till ökningen är att invandringen av asylskäl tillfälligt ökade . minskar prisbasbeloppet vilket innebär att äldreförsörjningsstödet minskar. minskar emellertid inkomster i form av ålders- och efterlevandepension vilket kan medföra att äldreförsörjningsstödet ökar. Sammantaget innebär det att kostnaderna för äldreförsörjningsstöd stiger. Tabell 3.16 Härledning av ramnivån 20102012 för 1:4 Äldreförsörjningsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att anvisas under anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd . beräknas anslaget till 547 000 000 respektive . Tabell 3.17 Anslagsutveckling 2:1 Anslaget används för förvaltningskostnader. kommer att finansieras genom tre källor dels av anslag på statsbudgeten, dels av de Allmänna Pensionsfonderna (AP-fonderna) och dels av premiepensionsfonderna. AP-fonderna och premiepensionssystemet ingår i Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Den totala kostnaden för beräknas till 1 , se tabell 3.18. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 434 059 tkr prisnivå. 3Motsvarar 418 168 tkr prisnivå. Tabell 3.18 Finansiering av administration 1 Exklusive finansiering av ränteutgifter och amorteringar för premiepensionssystemet. Den del av myndigheten som finansieras via anslag på statsbudgeten är administrationen av garantipension, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstödet samt vissa andra pensionsrelaterade förmåner. Inrättandet av innebär att pensionsverksamheten hos avvecklas och att läggs ner. Detta är ett omfattande arbete som medför genomförandekostnader på . Dessa engångskostnader är inkluderade i kostnaden ovan. Ett ökat tillskott förklaras även av nödvändiga IT-investeringar med anledning av bildande. Tillskott av medel ges också för att hantera ärendebalanser inom BTP och utlandsärenden under 20102011. Inrättandet av innebär även att det uppstår kostnader för avveckling av viss verksamhet vid samt verksamheten vid PPM. För detta ändamål bildas en avvecklingsmyndighet. Avvecklingskostnaderna beräknas till och , vilka får täckas av medel ovan. Beräkningarna är dock förknippade med stora osäkerheter eftersom det är svårt att bedöma omfattningen av eventuell övertalighet inom den kommande . Utgifterna för avvecklingen ska belasta statsbudgeten, AP-fonderna och premiepensionssystemet med de faktiska kostnader som uppkommer inom respektive del. Syftet med att samla pensionsverksamheten är att få en mer samlad pensionsinformation och möjliggöra en effektivare pensionsadministration. Det är regeringens bedömning att det härmed finns förutsättningar att minska administrationskostnaderna för pensionsadministrationen vilket är till nytta för pensionärer och pensionssparare eftersom administrationskostnaderna för hela den inkomstgrundade 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 ålderspensionen (tilläggspension, inkomstpension och premiepension) finansieras av det autonoma ålderspensionssystemet. Lägre kostnader ger därför bättre pensioner. Initialt belastas pensionssystemet till följd av genomförandekostnaden. Avsikten är dock att denna startkostnad successivt ska finansieras genom en effektivare administration. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Utgifterna för administration som avser inkomstgrundad ålderspension täcks av avgifter som tas ut från AP-fonderna och premiepensionsfonderna. I premiepensionssystemet ingår även kostnader för skulden i avseende räntekontokredit som byggdes upp i samband med bildandet av PPM. För att sprida denna kostnad över flera generationer avbetalas skulden och ska vara slutamorterad till 2018. Avgiftsuttaget från AP-fonderna respektive från premiepensionssystemet sker på skilda sätt. För uttaget från AP-fonderna lämnas en framställan med redovisning av uttagsbehovet till regeringen . Avstämning av det faktiska utfallet sker året efter. För avgiftsuttaget från premiepensionssystemet har regeringen i stället i regleringsbrevet angett ett tak för nivån på driftskostnaderna och det faktiska uttaget har sedan bestämts av PPM. Med en samlad myndighet finns skäl att harmonisera hur avgiftsuttaget bestäms. Regeringen avser därför att ändra rutinerna på så sätt att gör en samlad redogörelse och framställan av de utgifter som ska finansieras via avgifter och att detta årsvis beslutas av regeringen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.19 Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras Resultat (intäktkostnad) 1 är nettoresultatet negativt. Underskottet är dock finansierat genom tidigare överskott . Genom beslut tillförs anslaget medel för att täcka engångskostnader i samband med myndighetens bildande och för hanteringen av ärendebalanser inom BTP och utlandsärenden. Långsiktigt förväntas anslaget minska i takt med en effektivare administration. överförs från anslag 2:1 under utgiftsområde 10 till . Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under 2:1 beräknas anslaget till 434 972 000 respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en rörlig kredit i om högst 9 för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. Skälen för regeringens förslag: () har en särskild kredit enligt 23 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Krediten ska användas för att finansiera likviditetsbehovet i samband med den dagliga fondhandeln i premiepensionssystemet. Behovet av krediten föranleds av det underskott som uppstår på grund av samtidiga köp- och säljtransaktioner med olika likviddagar för fonderna och behovet av handelslager i syfte att effektivisera handeln. De faktorer som framför allt har betydelse för utvecklingen av behovet av krediten är antalet fondbyten, värdet av pensionsspararnas konton och tidsmässig koncentration av fondbyten. disponerar PPM en kredit för handel med fondandelar på högst 9 . , som har i uppdrag att förbereda inrättandet av , bedömer att storleken på krediten kan ligga kvar nivå. Regeringen delar bedömningen och anser därför att krediten i för handel med fondandelar bör uppgå till högst 9 .