prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 2010... 1.1 BNP 19202012 ........................................................................................................ Förtroendet inom tillverkningsindustrin................................................................ 1.4 BNP 19202012 ........................................................................................................ Den offentliga sektorns bruttoskulder och 2010........................................... Arbetslöshet i , och EU-15 ................................................................. Storlek på finanspolitiska åtgärdspaket och automatiska stabilisatorer 2009 Utveckling av skatteunderlag 19922012................................................................ Marginalskatt och genomsnittlig skatt för ett vårdbiträde .................................. Effekt av jobbskatteavdraget på justerad disponibel inkomst för hela befolkningen i olika inkomstgrupper.................................................................. Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ...................................................... Revideringar av skatteintäkter sedan 2008 års ekonomiska vårproposition ....... Tekniskt justerade utgiftstak och takbegränsade utgifter som andel av BNP Effekter av förslagen i denna budgetproposition på justerad disponibel inkomst för olika inkomstgrupper ...................................................................... Effekter av förslagen i denna budgetproposition på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män.............................................................................. Utgiftstak för staten och takbegränsade utgifter justerade för tekniska Kommunsektorns resultat och finansiella sparande 20002012 .......................... Arbetskraft, sysselsättning samt i arbete, .............................................. Varsel och arbetslöshet, ........................................................................... Nyinskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen ................................ Utflöde till osubventionerat arbete , fördelat på inskrivningstid, för personer inskrivna i arbetslöshet och program med aktivitetsstöd .......... Nyinskrivna arbetslösa per 1 000 invånare () och län, september 2008 till , procentuell förändring jämfört med ett Nyinskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen fördelat på olika Utflöde till osubventionerat arbete , fördelat på olika grupper, för personer inskrivna i arbetslöshet och program med aktivitetsstöd................. Lediga jobb per kvartal fördelat på sektor .......................................................... Personer (mätt som helårsekvivalenter) som mottar ersättning från vissa Personer (mätt som helårsekvivalenter) som mottar ersättning från vissa Personer som mottar ersättning från olika trygghetssystem.............................. Personer med sjukpenning fördelat på sjukdomslängd ...................................... Nybeviljade sjukfall som kommer från andra ersättningssystem som andel av det totala inflödet och andel avslutade sjukfall som går till andra ersättningssystem av det totala utflödet, per kvartal ........................................ Genomsnittlig sökaktivitet samt medianen på söktid för arbetslösa och Kvarstående personer i nystartsjobb.................................................................... Arbetskraft () under nuvarande lågkonjunktur och under 1990- Arbetslöshet () under nuvarande lågkonjunktur och under 1990- TED-spreadar i , och ....................................... BNP-tillväxt i och euroområdet................................................. 6.3 Svensk BNP ............................................................................................................. Hushållens konsumtion och konsumentförtroendet (CCI) ............................... Hushållens egna sparande....................................................................................... Kapacitetsutnyttjandet i industrin och totala investeringar ................................. BNP, arbetade timmar och sysselsatta.................................................................... Arbetskraften och sysselsatta ............................................................................... Brist på arbetskraft i näringslivet och resursutnyttjande på Sysselsättnings-, produktivitets- och BNP-gap................................................... Reallön och nominell lön...................................................................................... KPI, KPIX och KPIX exklusive energi................................................................ Indikatorer på resursutnyttjandet ........................................................................ BNPgap enligt olika metoder ............................................................................. Strukturellt sparande med olika BNP-gap ........................................................... Genomsnittlig skatt utan jobbskatteavdraget (streckad linje), enligt gällande regler (ljus linje) samt enligt aviseringen om ett förstärkt jobbskatteavdrag (mörk linje) för personer som inte har fyllt ............... Marginalskatt utan jobbskatteavdraget (streckad linje), enligt gällande regler (ljus linje) samt enligt aviseringen om ett förstärkt jobbskatteavdrag (mörk linje) för personer som inte har fyllt ............................................. Grundavdrag i kronor för personer som är eller äldre vid 2010 års början enligt gällande regler (ljus linje) samt enligt aviserat förslag (mörk linje) ......................................................................................................... Prognosrevideringar av totala skatteintäkter sedan 2008 års ekonomiska Prognosfel för totala skatteintäkter 1999-2007..................................................... Utveckling av lönesumma, transfereringar och skatteunderlag ........................... Utveckling av arbetade timmar, timlön och lönesumma ...................................... Transfereringsinkomster som andel av inkomst av tjänst..................................... Antal personer som betalar statlig inkomstskatt.................................................. Taxerade kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetsprisindex ........................ Skatt på företagsvinster i procent av BNP 19912012 ....................................... Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från 7.13 Mervärdesskatteintäkterna från hushållens konsumtion uppdelat på olika Skatteintäkter från tobak och konsumtionen av cigaretter och snus 1995 Reseinförsel och skatteintäkter från alkohol 20012012 ................................... Arbetslöshet och sjukpenningdagar (inkl. sjuklön) ............................................. Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel på statsbudgeten för 20091 för vissa utgiftsområden ............................................ Ändamålsfördelade konsumtionsutgifter för kommuner och landsting. Sociala naturaförmåner 19932012........................................................................ Den konsoliderade offentliga sektorns utgifter 19902012................................. Statsbudgetens saldo 2000-2012 ............................................................................ Utveckling av det ekonomiska resultatet före extra ordinära poster i kommuner och landsting ................................................................................... Utvecklingen av kommunsektorns finanser ......................................................... Offentliga sektorns finansiella sparande och arbetslöshet................................... Den offentliga sektorns kapitalstock .................................................................... Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet ................................................. Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 20002011 ....................... De offentliga utgifterna efter ändamål, 2006 ...................................................... Inbetalda skatter och erhållna transfereringar och offentliga tjänster i genomsnitt vid olika åldrar, 2004....................................................................... Offentliga nettoutgifter per ålder, 2004.............................................................. Förändring i folkmängden efter ålder, 20082090.............................................. Försörjningskvoter i olika demografiska scenarier 20002090.......................... Primära och totala offentliga utgifter och inkomster, 20002090..................... Ålderspension per person ........................................................... Finansiellt och primärt sparande.......................................................................... 10.10 Finansiellt sparande i olika scenarier ................................................................. 10.11 Arbetade timmar i befolkningen, 19802090.................................................... Myndigheternas investeringslån juni 2000juni 2009 ........................................ Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Politiska utgångspunkter och sammanfattning av förslagen i budgetpropositionen Världen befinner sig i den djupaste och mest utbredda lågkonjunkturen sedan 1930-talskrisen. Det som startade som en finansiell kris, orsakad av bland annat ansvarslös hantering av riskfyllda finansiella affärer samt brister i regelverk och tillsyn av finansmarknaderna, har övergått till en realekonomisk kris med fallande produktion och stigande arbetslöshet. Som ett litet, öppet och handelsberoende land har drabbats hårt, med bland annat stigande arbetslöshet som följd. Det finns inga mirakelkurer som kan förhindra att hushåll och företag drabbas av stora påfrestningar. Däremot kan krisens effekter motverkas och en stark och hållbar återhämtning främjas. Då är det också viktigt att hjälpa dem som drabbas värst. Viljan och förmågan att ta ansvar hos världens regeringar och myndigheter har prövats det gångna året. Genom att lägga om den ekono- miska politiken i en mycket expansiv riktning har de allvarligaste hoten undanröjts. Åtgärderna för att få det finansiella systemet att fungera mer normalt har fått önskad effekt. Världen löper inte längre risken att drivas ned i en djup nedåt- gående ekonomisk spiral. Alliansregeringen har valt en väg präglad av ansvar för de offentliga finanserna, för jobben och för välfärdens kärnverksamheter. Den ekonomiska politiken i har lagts om för att möta krisen och dämpa fallet i sysselsätt- ningen. Det skedde som regeringen värnade en statsfinansiell beredskap för att kunna hantera en fördjupad och mer långvarig kris. Det ekonomiska läget är nu något stabilare än och riskbilden är mer balanserad. I har därför risken för en ytterligare påtaglig försämring av de offentliga finanserna minskat tydligt. Det kommer emellertid att vara en lång och mödosam väg tillbaka mot ökad sysselsättning och lägre arbetslöshet. Alliansregeringen vann i valet svenska folkets förtroende med en politik för fler i arbete och färre i utanförskap. Tack vare den inriktningen stod starkare rustat för att möta krisen. Genom att kraftfullt hålla fast vid den inriktningen kan komma stärkt ur den ekonomiska krisen. står liksom en rad andra länder inför hotet att den stigande arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå och förvandlas till ett växande utanförskap. Fler i arbete och färre utanför arbetsmarknaden är Alliansregeringens viktigaste mål. Hotet om en arbetslöshet som fastnar på en hög nivå, där människor inte får komma till sin rätt och utvecklas, ska mötas med en kraftfull politik för jobb och företagande och för utbild- ning och omställning till stöd för de människor som drabbas av arbetslöshet. Problemet får inte hanteras genom att människor förpassas till passiva system och göms undan i statistiken. I stället ska goda förutsättningar skapas för att människor ska komma tillbaka till jobb och trygghet, till arbetskamrater och gemenskap. Med en ansvarsfull politik för ordning och reda i de offentliga finanserna kan vi nu vidta ytterligare krisåtgärder och fortsätta att arbeta ur krisen. Åtgärderna i denna budgetproposition in- riktas på att dämpa fallet i sysselsättningen, förhindra att arbetslösheten biter sig fast, värna välfärdens kärna, skapa förutsättningar för fler och växande företag och att värna klimatet. Sammantaget bedöms tidigare beslutade kris- åtgärder och de åtgärder som föreslås i denna proposition leda till att nivån på BNP 2010 blir högre än om de inte hade vidtagits och att antalet sysselsatta blir 52 000 personer fler än vad som annars varit fallet. Den mycket expansiva penningpolitiken bidrar också till att hålla uppe efterfrågan. Den finansiella krisen och den därefter följande djupa lågkonjunkturen har hamnat i fokus för den ekonomiska politikens utformning . är det viktigt att den dramatiska utvecklingen inte gör att de långsiktiga ut- maningar som , liksom många andra länder, står inför glöms bort. Tvärtom under- stryker krisen behovet av en långsiktigt inriktad ekonomisk politik. Historiskt djup kris drabbar Den kraftiga globala konjunkturnedgången har drabbat den exportberoende svenska ekonomin hårt. har BNP rasat dramatiskt och abrupt (se diagram 1.1). Resursutnyttjandet är mycket lågt och fortsätter att sjunka. Sysselsätt- ningen har fallit kraftigt. Varslen och arbetslös- heten har ökat. De offentliga finanserna har försvagats väsentligt. bedöms BNP falla , vilket är det enskilt svagaste året sedan . Återhämtningen bedöms bli långsam. Regeringar och centralbanker runt om i världen har vidtagit exceptionella åtgärder för att dämpa krisen och förhindra en kollaps. Styr- räntorna har sänkts till historiskt låga nivåer. Omfattande finanspolitiska åtgärdspaket har genomförts för att stimulera efterfrågan och stödja det finansiella systemet. Genom att ha värnat starka offentliga finanser i goda tider har haft utrymme att på ett kraftfullt sätt lägga om finanspolitiken till en av de mest expansiva i OECD-området. ningen har skett som den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna har värnats. har läget på de finansiella marknaderna väsentligt förbättrats. Företagens och hushållens lånemöjligheter har blivit bättre, vilket minskat risken för ytterligare negativa återverkningar på konjunkturen och de offentliga finanserna. Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition finns det allt fler tecken på att såväl den globala som den svenska ekonomin stabiliseras. Det kraftiga fallet i världsekonomin och har bromsat in och global BNP väntas öka igen . bedöms viktigaste export- marknader börja växa igen, om än svagt. Den samlade efterfrågan väntas dock växa så långsamt att sysselsättningen fortsätter att minska för att stabiliseras först /2011. Det bidrar till en fortsatt svag utveckling av hushållens disponibla inkomster . Diagram 1.1 BNP 19202012 2000 2004 2008 2012 1952 1956 1960 1964 Anm.: Tidsserierna före och efter 1950 är inte fullt jämförbara. Kvaliteten är mer osäker. Källor: (1920-1949), (1950-2008) och egna beräkningar (2009-2012). Årlig procentuell förändring om annat ej anges -0,2 -5,2 -2,6 -3,5 -0,5 -3,9 -1,5 -0,4 -2,2 -3,4 -2,1 -1,1 2Som andel av arbetskraften, . 3Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. 4Offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP. Källor: , och egna beräkningar. Ansvarsfull politik ger utrymme för krisåtgärder Förutom att det offentliga sparandet har för- svagats väsentligt har det rått en stor osäkerhet kring de offentliga finansernas fortsatta utveck- ling som en följd av den kraftiga konjunktur- nedgången och finanskrisen. Det något stabilare ekonomiska läget, med en minskad risk för en ännu sämre konjunkturutveckling och en väsentlig förbättring på finansmarknaderna, har påtagligt minskat risken avseende de offentliga finanserna. De offentliga finanserna har vidare utvecklats något bättre än vad som bedömdes ekonomiska vårproposition genom såväl högre intäkter som lägre utgifter. Sammantaget har det skett en tydlig förskjutning i riskbilden avseende de offentliga finanserna . Trots detta måste beredskap finnas för en sämre utveckling av de offentliga finanserna, om konjunkturen åter skulle överraska negativt eller om en kris på finansmarknaderna skulle uppstå igen. Riskbilden för det samlade ekonomiska läget bedöms nu vara balanserad. Förväntningar om en starkare exportorderingång, ett mer positivt inköpschefsindex, ytterligare förbättringar på de finansiella marknaderna och en starkare global konjunkturell återhämtning är faktorer som gör att återhämtningen kan gå snabbare än väntat. Mot detta står risken för en sämre ekonomisk utveckling än väntat. Det finns flera faktorer som kan göra att återhämtningen kan bli mer utdragen än i huvudscenariot. Arbetsmarknaden kan utvecklas ännu svagare än vad som för- väntats och den privata konsumtionen kan bli mer dämpad. Andra faktorer som kan begränsa återhämtningen kan vara ekonomisk oro i de baltiska länderna eller nya, negativa överrask- ningar inom finans- och banksektorn. har förlorat 100 000 jobb i den djupa lågkonjunkturen (se diagram 1.2). Syssel- sättningen bedöms fortsätta att falla . Från toppnivån /2011 beräknas sysselsättningen minska med 300 000 personer. Sysselsättnings- fallet medför allvarliga påfrestningar för hus- hållen, företagen, de offentliga finanserna och för samhällsekonomin. Diagram 1.2 Sysselsättning 1664 år Källor: och egna beräkningar. Mot denna bakgrund är det synnerligen ange- läget att dämpa fallet i sysselsättningen samt främja att sysselsättningen vänder uppåt så snart och kraftfullt som möjligt. är det offentligfinansiella utrymmet mycket begränsat. Det låga resursutnyttjandet och det kraftiga och fortsatta sysselsättningsfallet pekar dock på ett fortsatt behov av krisåtgärder. Den minskade osäkerheten i de offentliga finanserna jämfört med har förbättrat förutsättningarna för att genomföra ytterligare krisåtgärder. Förutsätt- ningarna är också goda på grund av att i ett internationellt perspektiv har en gynnsam position när det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. är det viktigt att underskotten inte blir för stora och ohanterliga. Sammantaget är ytterligare krisåtgärder moti- verade i detta allvarliga konjunkturläge i den utsträckning de medför endast ett begränsat underskridande av överskottsmålet. Det finansi- ella sparandet i offentlig sektor ska successivt återgå till ett överskott som ligger i linje med överskottsmålet. Budgetförstärkningar kan så- ledes behöva genomföras längre fram när konjunkturen förbättras. Återgången till över- skottsmålet ska ske på ett sådant sätt att det inte leder till allt för stora realekonomiska kostnader och ekonomiska obalanser. Fastställda utgiftstak ska . Regeringens åtgärder i denna budgetproposition Det låga resursutnyttjandet, det kraftiga och fortsatta sysselsättningsfallet och den minskade risken för de offentliga finanserna motiverar ytterligare krisåtgärder. Åtgärderna inriktas på att: -Dämpa fallet i sysselsättningen. -Förhindra att arbetslösheten biter sig fast. -välfärdens kärna. Därutöver föreslår regeringen bland annat åtgärder för: -Fler och växande företag. Regeringens satsar i denna budgetproposition totalt på nya åtgärder och , utöver de åtgärder som redan beslutats eller aviserats. De huvudsakliga åtgärderna sammanställs i tabell 1.2 och redovisas närmare i avsnitt 1.3. Tabell 1.2 Regeringens åtgärder i denna budgetproposition, effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor Dämpa fallet i sysselsättningen -0,39 Förhindra att arbetslösheten biter sig fast Lägre kostnader för vissa -2,54 Indirekta effekter av ökad aktivering -0,55 Förstärkta insatser till personer som -2,66 -4,19 -4,49 Höjda studiemedel och fribelopp Sänkt skatt för pensionärer Bostadstillägg för personer med sjuk- Fler och växande företag offentlig sektor av reformer i BP10* -31,85 -23,57 -22,21 * Medel till kommunerna betalas med 2009 och 4 miljarder men påverkar finansiellt sparande 2010. I beräkningen antas att av tillskottet sparas i kommunerna, vilket innebär att det sammantagna offentligfinansiella sparandet försämras med 2010. Åtgärder som dämpar sysselsättningsfallet och påskyndar uppgången Att bromsa en neddragning av offentligt finansierade jobb är en av de mest kostnads- effektiva åtgärderna för att dämpa fallet i sysselsättningen i en djup lågkonjunktur. budgetproposition föreslås därför ökade resurser till kommuner och landsting samt vissa infra- struktursatsningar, vilka även är kostnads- effektiva. Därutöver föreslås satsningar på bland annat hälso- och sjukvården, äldreomsorgen, rättsväsendet och utbildningsområdet. Efterfrågan och sysselsättningen stimuleras också genom att krisens effekter på hushållens disponibla inkomster dämpas. Ett fjärde steg i jobbskatteavdraget införs. Skatten sänks för pensionärer. Företagarnas egenavgifter sänks. Bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning höjs. De föreslagna skatte- sänkningarna ökar hushållens disponibla in- komster med och bidrar till att den privata konsumtionen hämtar sig 2010. Utan dessa åtgärder skulle den disponibla inkomsten öka . Med de föreslagna åtgärderna ökar i stället den dispo- nibla inkomsten . Åtgärder som förhindrar att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå Efterfrågestimulerande åtgärder kan bara användas för att på kort sikt öka syssel- sättningen. Politiken måste därför kompletteras med satsningar som gör att arbetslösheten inte fastnar på en hög nivå så att sysselsättningen snabbt kan öka till en hållbart hög nivå i nästa konjunkturuppgång. Det gäller således att undvika att den nedgång i sysselsättningen som bedöms fortsätta 2009 och 2010 omvandlas till en långvarigt låg sysselsättnings- nivå. Därför behövs ytterligare åtgärder som ökar arbetslösas anställningsbarhet, förbättrar företagsklimatet och gör det mer lönsamt att arbeta. Ett förstärkt jobbskatteavdrag är inte bara ett sätt att upprätthålla hushållens disponibla inkomster och därigenom dämpa fallet i sysselsättningen och tidigarelägga uppgången. Ett förstärkt jobbskatteavdrag medför också en snabbare och större sysselsättningsökning, inte minst när läget på arbetsmarknaden förbättras, eftersom det blir mer lönsamt att arbeta. Det ökar arbetsutbudet samt förbättrar lönebild- ningen och rörligheten på arbetsmarknaden. En förstärkning av jobbskatteavdraget bidrar där- med till en högre sysselsättning även efter 2010. De av regeringen genomförda och föreslagna åtgärderna, tillsammans med det föreslagna fjärde steget i jobbskatteavdraget, bedöms bidra till 150 000 varaktigt fler syssel- satta, varav de fyra stegen av jobbskatteavdragen bedöms stå för drygt hälften av syssel- sättningsökningen. För att öka människors anställningsbarhet och därigenom främja en kraftig och snabbare syssel- sättningsuppgång när konjunkturen förbättras, föreslås också temporära utbildningssatsningar (yrkesvux/komvux, yrkeshögskola samt univer- sitet och högskola), förstärkning av den aktiva arbetsmarknadspolitiken genom ökat fokus på arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling, arbetsmarknadsutbildning samt intensifierade förmedlingsinsatser (coachning). Därtill införs en ny aktiveringsåtgärd inom statliga och kommunala verksamheter samt ideella organisa- tioner med viss verksamhet (Lyft) som insatserna för arbetslösa ungdomar förstärks kraftigt. Regeringen föreslår dessutom en rad åtgärder som förbättrar företagsklimatet i . Åtgärderna ökar tryggheten för företagare, gör det mindre riskfyllt att starta nya företag samt sänker kostnaden för många företagare. Åtgärder som värnar välfärdens kärna