prop · GX034 · 2009-09-16 00:00:00 — För att underlätta tillämpningen av den nya lagen bör denna dock träda i kraft vid skiftet mellan intjänandeår- och semesterår, dvs. 7.1Semesterlagens påverkan på företagens administra- tiva kostnader Att hantera semesterförmåner kräver ett visst mått av beräkningar hur reglerna kring detta än utformas. De förtydliganden och förenklingar av semesterlagen som föreslås i detta avseende kommer att leda till bety- dande tidsvinster, särskilt för en arbetsgivare som saknar datoriserade löneprogram. Verket för näringslivsutveckling, , har uppskattat de administra- tiva kostnader som semesterlagen ger upphov till. Beräkningen är gjord utifrån förutsättningen att alla normaleffektiva företag har datoriserad lönehantering där samtliga beräkningar som krävs vid en tillämpning av semesterlagen kan hanteras. Det finns ingen uppskattning av hur många företag som använder löneprogram. Det kan dock antas att det är vanli- gare att små företag saknar sådana program. Följande av uppmärksammade administrativa åtgärder påverkas av lagförslaget i denna lagrådsremiss. Kontrollera och beräkna semesterdagar. Denna åtgärd beräknas av per anställd och år. En tydligare bestämmelse föreslås för hur beräkningen av antalet betalda semesterdagar ska gå till. Det kan antas att arbetsgivare som saknar löne- program därmed behöver lägga mindre tid på beräkningen . Enligt Nuteks uppskattning sker beräkning av semesterlön automatiskt i löneprogrammet och kan göras i samband med en vanlig lönekörning. Beräkningen innebär därför ingen extra tidsåtgång. För en arbetsgivare som saknar löneprogram kan dock semesterlöneberäkningen ta relativt i anspråk enligt den nu gällande semesterlagen, inte minst för att det inte är tydligt i lagen hur beräkningen ska utföras. Därtill kommer att det relativt vanliga fallet att arbetstagaren har haft semesterlöne- grundande frånvaro under intjänandeåret medför att omfattande extra beräkningsmoment måste utföras. Semesterlönereglerna föreslås nu ändrade. För en arbetsgivare som inte har kollektivavtal kommer finnas möjlighet att beräkna semesterlön enligt sammalöneregeln för anställda med i huvudsak fast lön. För de allra flesta sådana arbetstagare, som inte har varit frånvarande eller som endast har semesterlönegrundande frånvaro, kommer därmed beräk- ningen att kunna utföras på ett väsentligt enklare sätt . Semesterlönegrundande frånvaro kräver ingen särskild beräkning och ett beräkningsunderlag, som bland annat inkluderar förfallen lön under in- tjänandeåret, behöver inte räknas fram. Istället måste arbetsgivaren be- räkna ett semestertillägg. Denna beräkning är dock relativt okomplicerad. Eftersom beräkningen som utförs med de nya reglerna är tydligare än tidigare är det lättare även för en arbetstagare att kontrollera om rätt semesterlön utgått. Även för arbetstagare med i huvudsak rörlig lön kommer semesterlöneberäkningen att kunna ske på ett enklare sätt efter- som procentregeln föreslås bli enklare att tillämpa. Beräkna semesterlön för sparade dagar. Beräkning av semesterlön för sparade dagar tar enligt Nuteks uppskatt- ning ingen tid eftersom beräkningen sker i löneprogrammet. Regeringen anser i likhet med semesterlagsutredning att riktigheten av denna uppskattning kan ifrågasättas. Som framgått av avsnitt 4.8.3 är det svårt att förstå hur beräkningen av semesterlön för sparad semester ska utföras enligt den nu gällande semesterlagen. Beräkningen av semester- lön för sparad semester förslås nu bli väsentligt enklare. Även om det är svårt att uppskatta den tidsvinst som detta medför kan det konstateras att det blir en väsentlig förenkling av reglerna. Beräkna semesterlön för okontrollerade arbetstagare. har inte ansett att denna beräkning medför någon särskild kostnad eftersom särskild semesterlön för okontrollerade arbetstagare sällan be- räknas. Om sådan semesterlön beräknas kan det enligt ske inom ramen för samma beräkning som normalt görs i löneprogrammet. Posten har därför inte åsatts någon särskild kostnad. Det kan dock konstateras att beräkningen av den särskilda semesterlönen för okontrollerade arbets- tagare nu förslås slopas. I den mån beräkningen har medfört kostnader har dessa nu eliminerats. Semesterersättning beräknas endast när en arbetstagare slutar sin anställ- ning. har uppskattat tidsåtgången per tillfälle, och beaktar då även att eventuell förskottssemester kan behöva avräknas Enligt förslaget till nya regler ska semesterersättningen räknas ut på samma sätt som semesterlönen. I de fall sammalöneregeln blir tillämplig, förenklas beräkningen väsentligt. Regeringens förslag till ändring av semesterlagen i fråga om korta anställningar kan innebära att semesterersättning måste beräknas oftare än tidigare genom att semesterlön inte längre presumeras ingå i semesterlönen och eftersom semesterlön även intjänas under korta anställningar. Även om beräkningen av semesterersättningen ska göras enligt procentregeln blir den mycket enkel att utföra eftersom semester sällan har lagts ut under sådana korta anställningar och eftersom frånvaro sällan har hunnit förekomma. Den sammanlagda förfallna lönen behöver därför i de flesta fall endast multipliceras . Beräkningen kan utföras i samband med lönekörningen och bör därmed endast inne- bära en marginellt större tidsåtgång . föreslås regler som innebär att semesterersättning måste beräknas mer sällan . Detta gäller främst regeln att intjänade men ej uttagna semesterförmåner kan överföras till en ny anställning hos samma arbetsgivare om ett nytt anställningsavtal träffas i nära anslutning till det gamla. Arbetsgivare med korttidsanställda med upprepade anställningar behöver därmed inte beräkna semesterersättning varje gång anställningen upphör. De in- tjänade semesterförmånerna kan istället disponeras i den nya anställ- ningen. Även den föreslagna regel som innebär att värdet av fri kost ska be- handlas på samma sätt vid beräkning av semesterlön och semesterersätt- ning leder till en enklare hantering av beräkningen av semester- Prop. 2009/10:4 ersättningen. Rätten till fyra veckors årlig betald semester är reglerad i artikel 7 i och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (arbetstidsdirekti- vet). I SOU 2008:95 finns i kapitel 6 en ingående beskrivning av vad regleringen innebär. Där finns också en redogörelse för relevanta domar från . Sammanfattningsvis kan konstateras att det inte finns någon möjlighet att göra undantag från rätten till fyra veckors betald semester. Så länge själva rätten till semester inte beskärs kan dock uppställas nationella villkor för hur semesterledigheten ska förläggas. Analysen av de krav som i EG-rätten ställs på rätten till semester har medfört att flera anpassningar föreslås av semesterlagen, särreglerna för hemarbetande och okontrollerade arbetstagare tas bort, de särskilda regler som gällt för korttidsanställda slopas i stor utsträckning och det införs en ny regel för vad som gäller i det fall semesterledighet inte har kunnat läggas ut under semesteråret. Regeringen har även delvis av hänsyn till EG-rätten valt att inte gå vidare med hela det förslag till ändring av reglerna om semesterlöne- grundande frånvaro som semesterlagsutredning lämnade. Efter att utredningens betänkande lämnades meddelades en dom om semester- förmåner av i de förenade målen C-350/06 och C-520/06 m.fl. som innebar att det ska säkerställas att sjuk- dom inte utgör ett hinder för rätten till årlig betald semester , se vidare avsnitt 4.6.1. 7.3Särskilt om konsekvenserna av ändringen av regeln om semesterlönegrundande frånvaro Ettårsgränsen samt dess betydelse för kvinnor respektive män Flera remissinstanser har kritiserat utredningens beskrivning av kon- sekvenserna av förslaget rörande semesterlönegrundande frånvaro. För- slaget har inte ansetts neutralt ur en kostnadsperspektiv och det har fram- förts oro för att förändringarna särskilt kommer att missgynna kvinnor till följd av att de är sjukskrivna i större utsträckning och i längre perio- der än män. Regeringen har valt att endast gå vidare med delar av utred- ningens förslag, att sjukdom och arbetsskada ska vara semesterlöne- grundande som längst tills frånvaron pågått i ett helt intjänandeår utan annat avbrott än i en följd och att även deltidsfrånvaro ska inräknas i . Bestämmelsen bearbetas även i lagtekniskt och språkligt hänseende för att bli mer lättillämpad. Förslaget innebär att om en arbetstagare blir sjukskriven och är sjuk kommer endast av frånvaron att bli Om arbetstagaren däremot insjuknar mellan den och tjänar han eller hon in under detta år och under nästföljande år eftersom det är sjuk- skrivning under ett helt intjänandeår som sätter gränsen. Den arbets- tagaren kan således vara sjuk och tjäna in semesterlön i sammanlagt under frånvaron. En ny period av semester- intjänande under frånvaron kan dock påbörjas om arbetstagaren avbryter sin frånvaro i minst . Effekterna av de ändrade reglerna om längsta tid för intjänande av semester under sjukfrånvaro beror i stor utsträckning på genomslaget av de ändrade sjukskrivningsregler som införts. Enligt dessa ska sjukpenningen i normalfallet utgå i högst . med ersätt- ning räknas som . I vissa fall kan dock förlängd sjukpenning utgå i eller . Begränsningen med förlängd sjukpenning gäller inte arbetsskada. semesterlagsutredning har i betänkandet SOU 2008:95 antagit att de långa sjukskrivningarna kommer att minska till följd av de nya sjukskrivningsreglerna och att förslaget till ändringar rörande sjukdom och arbetsskada som semesterlönegrundande frånvaro därför inte kommer att få så stora konsekvenser. Flera remissinstanser har framfört kritik mot detta. Statskontoret på- pekar att utredningens förslag om semesterlönegrundande frånvaro inne- bär att det materiella innehållet i förmånerna väsentligt kommer att för- ändras för personer beroende på frånvarokategori och sammantagen frånvaro. anser att förslaget om semesterlönegrundande frånvaro riskerar att missgynna kvinnor och att det inte kan antas att antalet lång- tidssjukskrivna kommer att minska till följd av de nya sjukskrivnings- reglerna. TCO anser att utredningen frångår kraven på ett neutralt förslag genom de föreslagna ändringarna beträffande semesterlönegrundande frånvaro. Att skärpa regler för långtidssjukskrivna är ett oacceptabelt sätt att minska de långa sjukskrivningarna. LO efterlyser en genomgripande jämställdhetsanalys av förslaget. LO anser också att förslaget beträffande semesterintjänande under sjukdom inte är i huvudsak neutralt och att förslaget drabbar kvinnor i högre utsträckning än män. Det kan konstateras att förslaget om semesterlönegrundande frånvaro kommer att medföra att arbetstagare som är sjukskrivna längre än ett helt intjänandeår förlorar möjligheten att tjäna in semester under återstående tiden av sin sjukfrånvaro eller frånvaro på grund av arbetsskada. Så länge frånvaron är semesterlönegrundande intjänas semester per intjänandeår vid sjukfrånvaro. Detta motsvarar 13 betalda semester- dagar. Beror frånvaron på arbetsskada är semesterlöne- grundande, vilket motsvarar 25 betalda semesterdagar. Om arbetstagaren är sjukskriven på deltid finns ingen längsta tidsgräns för hur länge frånvaron är semesterlönegrundande. Regeringens förslag innebär att frånvaro på deltid ska behandlas på samma sätt som heltidssjukskrivning och således vara semesterlönegrundande som längst tills frånvaron pågått utan uppehåll i ett helt intjänandeår. Vid sjuk- skrivning på deltid intjänas dock alltid semester i förhållande till den faktiskt arbetade tiden. Hur många betalda semesterdagar som arbets- tagaren förlorar genom att deltidsfrånvaron begränsas kan därför inte beräknas generellt. Det beror på omfattningen av frånvaron i varje enskilt fall. Förändringen innebär en betydande förenkling för arbetsgivarna efter- som dessa endast behöver titta , istället för tre, för att avgöra om arbetstagaren fortfarande ska tjäna in semester under sin sjukfrånvaro. Den innebär också att reglerna om semesterintjänande under sjukfrånvaro överensstämmer med de nya sjukskrivningsreglerna, vilket även konstaterar i sitt remissyttrande. Hur stor effekt ändringen medför beror på hur stor minskning av lång- tidssjukskrivningarna som kommer att ske. Antalet sjukfall som varar än har successivt minskat . Då var närmare 135 000 pågående sjukfall eller längre. uppgick antalet till drygt 50 000 personer. Drygt 32 000 eller av dessa utgjordes av kvinnor enligt statistik från Försäkrings- kassan. I statistiken framgår även att den årsvisa procentuella minsk- ningen av antalet sjukfall bland kvinnor har varit större än bland männen och början av 2009. Det är för tidigt att några säkra slutsatser kring de nya sjukskrivnings- reglernas effekter på sjukfallsvolymerna. Enligt statistik från Försäk- ringskassan kunde det ses en ökning av av- slutade sjukfall som sträckte sig längre än . Det finns mycket som talar för att antalet sjukskrivna och pågående sjukfall kommer att fortsätta att minska. Dels går det att utläsa från statistiken från att inflödet till sjukskrivning under inledningen av 2009 är fortsatt låg och sjunkande. Dels är andelen sjuk- fall som avslutats (janfeb) högre 2009 jämfört med mot- svarande period 2008. Antal pågående sjukfall var i må- nadsredovisningen för det lägsta . bedömer (pressmeddelande 09-04-20) att sjukfallen kommer att plana ut på en historiskt låg nivå. Andelen sjukskrivningar på deltid har trendmässigt ökat under stora delar av . skedde en dramatisk minskning och trenden att andelen deltidssjukskrivningar fortsätter att minska har fort- satt . Andelen kvinnor med deltidssjukskrivning var , medan andelen män var . All frånvaro med tillfällig föräldrapenning omfattas av den gemensamma tidsgränsen Regeringen föreslår att all frånvaro med tillfällig föräldrapenning ska vara semesterlönegrundande i sammanlagt , eller för ensam- stående föräldrar, per intjänandeår. Således ska även ledighet med tillfällig föräldrapenning enligt 4 kap. 11 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL (då tillfällig föräldrapenning i vissa fall utgår för vård av ett barn som är om barnet har behov av särskild tillsyn eller om barnet omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade) och 4 kap. 11 a § AFL (enligt vilken en förälder som har ett sjukt eller smittat barn kan överlåta tillfällig för- äldrapenning till någon annan, för att denne istället för föräldern ska vårda barnet). Det innebär att arbetsgivarens kostnad för ledighet med tillfällig föräldrapenning inte för någon typ av ledighet med tillfällig föräldrapenning kommer att överstiga 120 eller per in- Arbetsgivaren behöver heller inte längre hålla reda på enligt Prop. 2009/10:4 vilken bestämmelsen i AFL som arbetstagaren uppbär ersättning. arbetstagaren blir konsekvenserna begränsade. Ersättning enligt 4 kap. 11 § utgår endast per barn och år, vilket i de flesta fall ryms inom 120-dagarsgränsen. Regeringen föreslår att den nuvarande procentregeln behålls och för- enklas. En ny regel, sammalöneregeln, införs för beräkning av semester- lön för arbetstagare med fast lön. Sammalöneregeln är redan ett vanligt sätt att beräkna semesterlön på. I den övervägande majoriteten av kollektivavtal som reglerar semester tillämpas en ordning med löpande lön under semestern med ett semester- tillägg. Av betänkandet Enklare semesterregler (SOU 2008:95 s. 135) framgår också att det förekommer att semesterlön beräknas på detta sätt även av arbetsgivare utan kollektivavtal efter överenskommelse med arbetstagarna eftersom detta uppfattas som enklare än att tillämpa den nuvarande procentregeln i semesterlagen. Sammalöneregeln kan tilläm- pas för de flesta arbetstagare som har fast lön, vilket är den klart domine- rande löneformen (se betänkandet SOU 2008:95 avsnitt 6.2.2). Regeringens bedömning är att beräkningen enligt sammalöneregeln är enklare än den beräkning som en tillämpning av procentregeln innebär. Sammalöneregeln innebär att löpande lön utbetalas under semestern, dvs. den lön som arbetstagaren normalt har, samt ett semestertillägg. Semestertillägget beräknas i samband med att semestern läggs ut, dvs. Ingen särskild beräkning krävs om arbetstagaren har haft semesterlönegrundande frånvaro. Inte heller måste löneavdrag göras för varje uttagen semesterdag, vilket är fallet om semesterlön beräknas enligt procentregeln. Semestertillägget syftar till att semesterlönen vid en beräkning enligt sammalöneregeln ska bli lika stor som vid en beräkning av procent- regeln. Procentregeln innebär en överkompensation jämfört med att arbetstagarens ordinarie lön utgår under semestern, se vidare avsnitt 4.7. Tillägget kan emellertid inte avse hela skillnaden mellan semesterlönen beräknad enligt procentregeln respektive sammalöneregeln eftersom arbetstagarens semesterlön i det senare fallet beräknas på en nyare in- komst än vad som är fallet vid tillämpning av procentregeln. Den löne- ökning som normalt sker mellan intjänandeåret och semestertillfället måste därför beaktas. I de fall bestäms sker det normalt i början av kalenderåret. Många arbetstagare har därmed hunnit få en löneökning innan semestern läggs ut. Såsom angivits i avsnitt 4.7.1 föreslås semestertillägget beräknas med Prop. 2009/10:4 hänsyn till en genomsnittlig löneökning på . ökningen, sett som ett genomsnitt över hela arbetsmarknaden, är av en viss storlek innebär inte att alla arbetstagare har en sådan löneutveckling. Naturligtvis finns variationer på individnivå, från arbetstagare som inte får någon löneökning alls till de som får en betydligt större ökning än . Ju större den faktiska löneökningen är, desto mindre skulle tillägget behöva vara för att semesterlönen ska bli densamma enligt sammalöneregeln och procentregeln. Sammalöneregelns tillämpning för arbetstagare med både fast och rörlig lön Sammalöneregeln kan tillämpas även om en arbetstagare har både fast och rörlig lön, om den rörliga lönen endast utgör en mindre del av den sammanlagda lönen. Semesterlön för de rörliga lönedelarna beräknas vid slutet av semesteråret, genom att beräknas på summan av dessa. Vid denna beräkning sker inte någon kompensation för frånvaro. Skälet till detta är att regeln annars skulle bli alltför komplicerad. Regeln innebär att semesterlönen blir lägre om arbetstagaren t.ex. har varit sjuk och därmed gått miste om sin rörliga lön. dock regelmässigt att uppgå till mycket små belopp eftersom sammalöne- regeln endast ska tillämpas om de rörliga lönedelarna beräknats utgöra av den sammanlagda lönen under semesteråret. Därtill kommer att i dessa fall innebär en mindre över- Denna procentsats är ursprungligen framräknad för att tillämpas vid beräkning av semesterlön på intjänandeårets lön. satsen har därför framräknats för att kompensera för eventuella löne- ökningar under semesteråret. När i detta fall används vid beräkning av semesterlön på semesterårets inkomst innebär detta en viss överkompensation för arbetstagarna. Eftersom regeln innebär att frånvaro inte kompenseras kan överkompensation till viss del uppvägas. förenklingsskäl också mest lämpligt att även beträffande semesterlöne- beräkning för rörliga lönedelar vid en tillämpning av sammalöneregeln använda den procentsats som i övrigt förekommer i semesterlagen. Att ingen förfallen semesterlön inräknas i beräkningsunderlaget vid beräkningen av semesterlönen leder till en förenklad hantering för arbetsgivarna eftersom de inte längre måste hålla reda på om arbets- tagaren tagit ut sparad semester under semesteråret och inte heller med- De ekonomiska konsekvenserna av ändringen är att de arbetstagare vars lön beräknas enligt procentregeln kommer att få ett minskat beräkningsunderlag och därmed minskad semesterlön året efter att den sparade semestern lagts ut. Förlusten uppgår till av semesterlönen för den sparade semestern. Inräknandet av den sparade semesterlönen i beräkningsunderlaget har dock inneburit en viss över- kompensation för de arbetstagare som sparar semester jämfört med de som inte sparat semester. Det år dagarna sparas inräknas ju den lön som betalats ut under de dagar som annars skulle ha varit semesterdagar i Prop. 2009/10:4 beräkningsunderlaget semesterlön. När de sparade dagarna sedan tas ut inräknas semesterlönen för de sparade dagarna i beräknings- underlaget semesterlön. Hade dagarna inte sparats, utan tagits ut, hade semesterlönen under de dagarna inte inräknats i beräk- ningen av semesterlönen . Det är svårt att motivera varför arbetstagare som sparar semester ska överkompenseras på detta sätt. När det gäller uppskattningen av inkomsten under den semesterlöne- grundande frånvaron har det tidigare varit oklart hur regeln ska tillämpas. Det föreslagna förtydligandet av gällande rätt kan därför, beroende på hur arbetsgivarna räknat , leda till ökade kostnader. Det finns dock ingen möjlighet att uppskatta hur många arbetsgivare det rör sig om eftersom det inte går att fastställa hur beräkningen skett . De flesta arbetsgivare som tillämpar semesterlagen använder sig av löneprogram som sköter beräkningen. Som semesterlagsutredning konstaterat (SOU 2008:95 s. 143) går det heller inte att dra några slutsatser om hur löneprogrammen hanterar frågan. Arbetsgivarens möjlighet att välja att tillämpa procentregeln Enligt förslaget har en arbetsgivare rätt att välja att beräkna semesterlön enligt procentregeln. Detta möjliggör för en arbetsgivare att beräkna semesterlön för alla anställda på samma sätt om semesterlönen för fler- talet av de anställda ändå ska beräknas enligt procentregeln. En val- möjlighet innebär också att de problem som kan uppstå när en arbets- givaren ska bedöma enligt vilken regel semesterlönen ska beräknas, blir av mindre betydelse. Arbetsgivaren kan i tveksamma fall helt enkelt välja att beräkna lönen enligt procentregeln, i stället för enligt sammalöne- regeln. Därmed bör de flesta tvister angående vilken regel som ska tillämpas undvikas. I vissa fall föreslås dock att arbetsgivaren måste tillämpa procentregeln. Eftersom semesterlönen med semestertillägget vid en normal löneökning kommer att uppgå till samma belopp som skulle ha utgått med en tillämpning av procentregeln kommer det i normalfallet inte av kostnadsskäl finnas något incitament att välja den ena eller den andra regeln. Flera remissinstanser har framfört att den arbetsgivare som vill kan beräkna vilken semesterlöneregel som leder till minst kostnader eftersom semesterlön beräknad enligt procentregeln och sammalöneregeln kan variera beroende på en enskild arbetstagares löneutveckling. En arbets- givare skulle då kunna välja den regel som medför lägst kostnader. Regeringen anser dock att det förefaller osannolikt att de arbetsgivare som tillämpar semesterlagens sammalöneregel, dvs. i huvudsak små arbetsgivare utan kollektivavtal, skulle göra detta. De beräkningar och den tid som krävs för att kunna göra en sådan jämförelse skulle inte stå i proportion till den eventuella vinst som arbetsgivaren skulle göra. Regeringen anser därför att risken för detta är mycket liten. Kostnadsersättning för arbetstagare med fri kost Den föreslagna förändringen av reglerna om kostnadsersättning för arbetstagare som får fri kost i arbetsgivarens hushåll innebär att ersätt- ning endast utgår för de faktiska semesterdagarna, inte för eventuella arbetsfria dagar som infaller under semesterledigheten. bär en förenkling på det sättet att en arbetsgivare alltid kan beräkna kostersättning på samma sätt, oavsett om det handlar om semesterlön Förändringen kommer att få till effekt att arbetstagare som är berättigade till sådan ersättning kommer att få mindre ersättning under semestern. Under en lång semesterledighet som påbörjas ingår för en arbetstagare med en normal fem- dagarsvecka och i semesterledigheten. blir således i detta exempel kostersättning . 7.5Ersättning med semesterlön för semester som inte har kunnat läggas ut