prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Mot denna bakgrund avser regeringen att föreslå en nedsättning av egenavgifterna . Nedsättningen bör endast gälla enskilda näringsidkare och delägare i handels- bolag (näringsidkare). Nedsättningen bör omfatta näringsidkare i åldern . Personer som inte har fyllt och personer som har fyllt vid beskatt- ningsårets ingång bör inte omfattas av nedsätt- ningen. Detta eftersom egenavgifterna för dessa åldersgrupper redan är nedsatta med betydligt . Nedsättningen bör uppgå till högst . Det innebär att marginal- effekten minskar för inkomster . För att underlätta hanteringen samt för att motverka skatteplanering bör nedsättning endast ges om överskottet av näringsverksam- heten uppgår till . Ett stöd i form av nedsatta egenavgifter riskerar att påverka konkurrensen och kan därmed komma att anses utgöra statsstöd enligt Europeiska gemenskapens regler om statligt stöd till näringslivet. Det bör därför konstrueras inom ramen för kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse (även kallat de minimis). Inom regelverket anges särskilda maximala stödnivåer. För jordbruks- och fiskesektorn finns dessutom nationella tak, som inte får överskridas. Om den maximala stödnivån eller ett nationellt tak uppnåtts, får ytterligare stöd inte betalas ut enligt detta regelverk. Nedsättningen bör hanteras av inom ramen för det ordinarie deklarations- förfarandet. får därmed ansvar för att säkerställa att villkoren enligt regelverket för de minimis är uppfyllda. Den nedsättning som aviseras kommer att behöva följas upp med hänsyn till de särskilda förutsättningar som gäller för stöd enligt regel- verket för de minimis. Det kan därför finnas anledning att senare återkomma i frågan. kommer att remittera ett förslag med angiven nedsättning. Regeringen avser att återkomma till med förslag senare under . Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas på inkomster som uppbärs . 7.2.2.2Sänkta egenavgifter till följd av förlängd karenstid för enskilda näringsidkare Regeringens bedömning: Sjukförsäkringsavgiften i egenavgifterna bör sänkas med 0,74 procent- enheter. Sänkningen är en följd av att det för försäkrade med inkomst av annat förvärvsarbete bedöms kunna införas en karenstid i stället . Det sammanlagda uttaget kommer därmed att uppgå till av underlaget för egenavgifter. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har bedömt att det för försäkrade som har inkomst av annat förvärvsarbete bör införas 7 dagars karenstid med möjlighet att välja 14, 30, 60 eller 90 dagars karenstid (se utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp, avsnitt 2.9.4). Förslaget bör träda i kraft . Den längre karenstiden i stället medför att sjukförsäkringsavgiften i egen- avgifterna bör sänkas . Även denna lägre sjukförsäkringsavgift bör gälla . Ändringen innebär att den totala avgiftsnivån inom egenavgifterna blir , vilket framgår av tabell 7.6 (se avsnitt 7.2.2.3). Regeringen avser att återkomma till med förslag senare under . kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.2.3 Förändrade nivåer för socialavgifter Regeringens förslag: Sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till . Arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivar- avgifterna höjs till av avgiftsunder- laget och i egenavgifterna till . Detta föranleder en sänkning av den allmänna löne- avgiften till . Förslaget träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Socialavgifter betalas antingen som arbetsgivaravgifter eller som egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare, medan egenavgifter främst betalas av enskilda näringsidkare. Sjukförsäkringsavgiften är en av de sex avgifter som tillsammans utgör socialavgifterna. Sjukförsäkringsavgiften bör tas ut med en avgiftssats som innebär att de beräknade intäkterna från avgiften motsvarar de förväntade utgifterna. beräknas de utgifter som sjukförsäkringsavgiften ska täcka uppgå till . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till av avgiftsunderlaget. Den minskade sysselsättningen innebär även att de utgifter som arbetsmarknadsavgiften ska finansiera nu ökar. Därför föreslår regeringen att arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgifterna höjs till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till av avgiftsunder- laget. Eftersom justeringen av de båda avgifterna ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag sänks den allmänna löneavgiften till . I tabellerna 7.5 och 7.6 redovisas arbetsgivar- avgifter och egenavgifter före och efter dessa förändringar. Den sänkning av sjukförsäkringsavgiften i egen- avgifterna som aviserats i avsnitt 7.2.2.2 innebär att den totala avgiftsnivån inom egenavgifterna blir . tabell 7.6 redovisas egenavgifter efter den avise- rade förändringen. För personer som uppfyller krav på nedsatta egenavgifter enligt avsnitt 7.2.2.1 kommer egenavgifterna att sättas ner (till till och med juni därefter). Nedsätt- ningen är maximerad till . Tabell 7.5 Arbetsgivaravgifter 2009 och 2010 enligt reger- ingens förslag socialavgifter och allmän löneavgift Källa: Egna beräkningar. Tabell 7.6 Egenavgifter 2009 och 2010 enligt regeringens förslag om förändrade nivåer respektive bedömning enligt avsnitt 7.2.2.2 Källa: Egna beräkningar. * har enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag möjlighet att få nedsättning av egenavgifterna med 5 procent- enheter enligt avsnitt 7.2.2.1 De föreslagna förändringarna i avgiftsnivåer ska gälla och medför ändringar i 2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) samt i 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.1 och 3.2. 7.2.3Skatt på kapitalägande kapital- och egendomsskatter 7.2.3.1 Vissa fastighetsrättsliga skattefrågor Regeringens bedömning: Det nuvarande systemet med fastighetsavgift bör utvidgas så att det även omfattar fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde och tomtmark för småhus som är bebyggda med småhus på ofri grund. Som ett led i finansieringen av denna ändring bör taket för uppskovsbelopp vid kapi- talvinstbeskattning sänkas från till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: ersattes den statliga fastighets- skatten på bostäder med en fastig- hetsavgift. Den tekniska utformningen av denna förändring innebar att ägare av tomtmark med nadsvärde även fortsättningsvis skulle vara kvar i systemet med fastighetsskatt. Detsamma kom att gälla för tomtmark som visserligen är bebyggd med ett småhus, men där byggnaden inte ägs av samma person som äger marken. Det typiska exemplet på en sådan tomt är en arrendetomt med ett hus på s.k. ofri grund. Denna gränsdragning har fått viss kritik: För de småhusägare som bor i småhus som saknar bygg- nadsvärde kan fastighetsskatten bli betydligt högre än den fastighetsavgift som skulle ha tagits ut vid ett högre taxeringsvärde. Dessa boende har vidare inte kunnat omfattas av den skatte- reduktion för fastighetsavgift som gäller för pen- sionärer. Vad gäller de småhusägare som arrenderar tomtmark har jämförelser gjorts med småhusägare som innehar småhusets tomt med tomträtt. För de senare omfattas såväl småhuset som tomtmarken av fastighetsavgiften. Småhus- ägare som arrenderar tomtmarken har däremot indirekt kommit att få betala den relativt högre fastighetsskatt som ägaren av marken betalar. Den sammanlagda fastighetsbeskattningen kan därmed bli betydligt högre än den fastighets- avgift som skulle ha tagits ut för ett småhus med tomträtt. Den ibland betydligt högre fastighetsskatten för de aktuella fastigheterna kan inte anses vara legitim och kan därmed skada förtroendet för skattesystemet. De aktuella fastigheterna bör därför i stället omfattas av den lägre kommunala fastighetsavgiften. Systemet med fastighetsavgift bör således utvidgas till att omfatta även fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde och tomt- mark för småhus som är bebyggda med småhus på ofri grund. Fastighetsavgiften för småhus utan byggnadsvärde bör beräknas på samma sätt som för småhus med byggnadsvärde, dvs. som den ordinarie fastighetsavgiften. För småhus på ofri grund och tomtmark som är bebyggd med småhus på ofri grund bör fastighetsavgiften bestämmas till hälften av den ordinarie fastig- hetsavgiften per småhus, dock högst av byggnadsvärdet respektive tomt- marksvärdet. De avgiftsmedel som tas in tillfaller kommunerna. För att finansiera avskaffandet av statlig fastighetsskatt för de aktuella fastigheterna bör taket för uppskovsbelopp vid kapitalvinst- beskattning sänkas från till för avyttringar som sker eller . Det görs även en minskning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med , se utgifts- område 25, avsnitt 2.6. I har det arbetats fram en promemoria med förslag till de aviserade reglerna (dnr Fi2009/4828). Promemorian har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.3.2 Stämpelskatt vid vissa förvärv Regeringens bedömning: Stämpelskatt bör tas ut vid förvärv av fast egendom eller tomträtter genom partiell delning, dvs. sådan delning som avses i 24 kap. 1 § andra stycket 2 aktie- bolagslagen (2005:551). Även förvärv genom en åtgärd enligt utländsk lagstiftning som motsvarar sådan delning bör vara stämpelskattepliktiga. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Stämpel- skatt tas ut vid förvärv av fast egendom genom köp, bl.a. sådana köp som inkomst- skatterättsligt är att betrakta som verksamhets- avyttringar. Förvärv av fast egendom eller tomt- rätter genom partiell delning har stora likheter med förvärv genom köp, varför båda typerna av förvärv bör vara stämpelskattepliktiga. Av lik- formighetsskäl bör även fast egendom och tomträtter som överlåts genom ett förfarande enligt utländsk rätt som motsvarar partiell delning av bolag omfattas av skatteplikten. I har det arbetats fram en promemoria med förslag till de aviserade reglerna (dnr Fi2009/3282). Promemorian har remissbehandlats. Regeringen har beslutat att överlämna en lagrådsremiss till Lagrådet. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.3.3Beskattning av andelsbyten vid utflyttning Regeringens bedömning: Reglerna för beskattning av andelsbyten vid utflyttning bör anpassas till EG-rätten. Detta bör ske genom att en fysisk person inte beskattas för vinst som uppkommit vid ett andelsbyte bara för att personen inte längre uppfyller villkoret att vara bosatt i eller stadigvarande vistas här. Beskattning bör förutom om de mottagna andelarna har avyttrats i stället ske om personen är bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller stadigvarande vistas inom EES. Vidare bör bestämmelserna om framskjuten beskattning vid andelsbyten vara tillämpliga om säljaren är bosatt i eller stadigvarande vistas inom EES. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Enligt nu gällande regler om framskjuten beskattning vid andelsbyten för fysiska personer skjuts beskatt- ningen av vinsten fram vid ett andelsbyte genom att de mottagna andelarna övertar de avyttrade andelarnas omkostnadsbelopp. Beskattning ska emellertid ske om säljaren är bosatt i eller stadigvarande vistas här. Vidare har en person som är obegränsat skattskyldig endast på grund av väsentlig anknytning till inte rätt att skjuta fram beskattningen om han eller hon deltar i ett andelsbyte. Detsamma gäller en begränsat skattskyldig person som deltar i ett andelsbyte. Europeiska gemenskapernas kommission har i en formell underrättelse [KOM:s ref. SG-Greffe (2008)D/205676, ärendenummer /2162] uppmärksammat att bestämmelserna om beskattning av andelsbyten vid utflyttning kan strida mot EG-rätten. Rege- ringen har i svar till kommissionen anfört att man har för avsikt att ändra de svenska reglerna. I har det härefter arbetats fram en promemoria (dnr Fi2009/4328) med förslag som ska anpassa de svenska reglerna till EG-rätten. Förslaget innebär att en fysisk person inte ska beskattas för vinst som upp- kommit vid ett andelsbyte bara för att personen inte längre uppfyller villkoret att vara bosatt i eller stadigvarande vistas här. Beskatt- ning ska förutom om de mottagna andelarna har avyttrats i stället ske om personen är bosatt inom EES eller stadigvarande vistas inom området. Vidare ska bestämmelserna om framskjuten beskattning vid andelsbyten vara tillämpliga om säljaren är bosatt i eller stadigvarande vistas inom EES. lagrådsremiss till Lagrådet. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.3.4 Aktuella utredningar på området En särskild utredare har sett över bestäm- melserna om inkomstbeskattning av stiftelser, ideella föreningar, registrerade trossamfund och vissa andra juridiska personer. Huvuduppgiften var att utarbeta ett modernt och ändamålsenligt system för beskattningen med enkla och likformiga regler. Stiftelse- och föreningsskatte- utredningen har överlämnat betänkandet Moder- niserade skatteregler för ideell sektor (SOU 2009:65). Utredningens förslag utgår från de bestämmelser som gäller för föreningar och trossamfund men har fått en anpassad och moderniserad utformning. För stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund föreslås att det ska införas enhetliga bestämmelser om Utredningen föreslår också att den så kallade katalogen med vissa namngivna subjekt slopas och att skattegynnandet i stället ska bedömas enligt de generella reglerna om undantag från beskattning för allmännyttig verk- samhet. Vidare föreslås att de särregler som gäller för inkomst av fastighet ska tas bort. Betänkandet har remitterats. Remisstiden går ut . Regeringen tillsatte en utred- ning som fick i uppdrag att analysera för- och nackdelar med skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet som ett kom- plement till andra stödformer. Även om utredaren bedömde att nackdelarna övervägde fördelarna skulle ett förslag med författningstext om sådana incitament utarbetas. I Gåvoincita- mentsutredningens betänkande Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet (SOU 2009:59) föreslås en modell för skatte- reduktion för fysiska och juridiska personer för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Betänkandet har remitterats. Remisstiden går ut . 7.2.4Skatt på kapitalanvändning företagsskatter 7.2.4.1 Utredning om företagsbeskattning Regeringens bedömning: En företagsskatteutred- ning bör tillsättas för att undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av risk- kapital i bolagssektorn och därmed göra vill- koren mera lika för investeringar som finansieras med eget kapital respektive lånat kapital. Skälen för regeringens bedömning: För att förbättra företagsklimatet är det angeläget att företagsskattereglerna bidrar till en hög in- vesteringsnivå och en snabb produktivitets- utveckling. Därmed främjas även den varaktiga sysselsättningen och BNP. En företagsskatte- utredning tillsätts därför med syfte att under- söka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och därmed göra villkoren mera lika för investeringar som finan- sieras med eget kapital respektive lånat kapital. Ett annat syfte är att värna den svenska skattebasen i en alltmer globaliserad värld, som även fortsättningsvis ska vara ett attraktivt land för investeringar och lokalisering av företag. Utredningen ska lägga särskild vikt vid att olika åtgärder ska vara hållbara och försvarbara i ett EU-perspektiv. Det bör även framhållas att handelsbolags- formen eller kommanditbolagsformen har förekommit i olika typer av upplägg vars huvudsakliga syfte varit att uppnå skatte- fördelar. Vidare innebär det befintliga systemet med skattefri avyttring av näringsbetingade andelar att andelar i handelsbolag, som ska avyttras med en vinst som är skattepliktig, i stället kan paketeras i ett aktiebolag varefter andelarna i aktiebolaget kan avyttras skattefritt. 7.2.4.2Skattefri kapitalvinst och utdelning på en motsvarande förlustsituation kan andelarna i andelar inom handelsbolagssektorn handelsbolaget avyttras direkt och avdrag göras Regeringens bedömning: Andelar i handelsbolag och andelar ägda av handelsbolag bör infogas i systemet med skattefria utdelningar och kapital- vinster. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Skatte- verket har i en promemoria, Handelsbolagen och kapitalvinstbeskattningen (dnr Fi2008/7059), föreslagit förändringar av kapitalvinstbeskatt- ningen för handelsbolagsandelar och för andelar ägda av handelsbolag. Förslaget syftar till att infoga handelsbolagsandelar och andelar ägda av handelsbolag i systemet med skattefria kapital- vinster och utdelningar på näringsbetingade andelar. promemoria har remiss- behandlats. I princip samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget. Regeringen anser att det finns starka skäl för att så långt det är möjligt infoga handelsbolagen i det befintliga systemet med skattefrihet för kapitalvinster på näringsbetingade andelar. Det förhållandet att andelar i handelsbolag inte omfattas av bestämmelserna om skattefrihet för kapitalvinster på näringsbetingade andelar har medfört ett i flera avseenden asymmetriskt och svårtillgängligt system för beskattning av handelsbolag. För att förhindra kringgåenden av bestämmelserna om avdragsförbud för kapital- förluster på näringsbetingade andelar finns ett komplicerat regelsystem för handelsbolagen. De befintliga reglerna har till syfte att förhindra transaktioner som skulle kunna leda till avdrag för kapitalförluster som inte ska kunna dras av. Det finns således ett övergripande behov av förenklingar av det komplexa och svårtillgängliga beskattningssystemet för företag som är delägare i handelsbolag. Således är det även utifrån behovet av att värna om bolagsskattebasen befogat att förenkla dagens regelverk för beskattning av kapitalvinster och kapitalförluster på andelar i handelsbolag. Riskkapitalbranschen där aktörerna inte sällan bedriver verksamhet i handelsbolags- eller kommanditbolagsform har i olika samman- hang lyft fram frågan om att även handels- bolagen borde omfattas av bestämmelserna om skattefrihet för kapitalvinst och utdelning på näringsbetingade andelar. Regeringens uppfattning är således att beskattningen av kapitalvinster och avdrags- rätten för kapitalförluster på andelar i handels- bolag och på andelar som ägs av handelsbolag bör avskaffas inom bolagssektorn. Regeringen har beslutat att överlämna en lagrådsremiss till Lagrådet. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft 7.2.4.3Ändrade regler om beskattning av vissa penninglån Regeringens bedömning: Reglerna om beskattning av vissa penninglån (s.k. förbjudna lån) bör utvidgas till att även omfatta lån från utländska juridiska personer. Ränteutgifter på sådana lån bör inte få dras av. För att reglerna inte ska försvåra för affärsmässigt bedriven verksamhet bör det införas ett generellt undantag för lån som lämnas till aktiebolag. Det kommande förslaget bör tillämpas . Skälen för regeringens bedömning: Enligt gällande regler ska penninglån som lämnas i strid med det aktiebolagsrättsliga låneförbudet tas upp till beskattning av låntagaren. Den som äger eller har ett bestämmande inflytande över ett företag ska inte kunna ta ut pengar från företaget i form av lån, och på så sätt skjuta upp eller helt undvika beskattning av medel som egentligen används för privat konsumtion. Reglerna gäller oavsett om låntagaren är en fysisk eller juridisk person. har uppmärksammat att det blivit allt vanligare att organisera ägandet av små och medelstora svenska företag via utländska holdingbolag. Kapital från det svenska rörelsedrivande företaget förs genom utdelning, lån eller i form av kapitalvinst över till det utländska holdingbolaget. Eftersom de svenska reglerna om beskattning av förbjudna lån inte omfattar lån från utländska företag, kan ägarna eller personer i ledande ställning genom penninglån disponera de medel som tillförts de utländska företagen utan skatteeffekter. Skatte- verket har uppskattat att ca har förts från svenska företag till utländska holdingbolag (20062008). Av dessa har funnit att i vart fall har lånats från de utländska holdingbolagen av deras svenska ägare . I syfte att motverka den beskrivna skatte- planeringen och säkerställa att beskattningen upprätthålls bör bestämmelserna om beskattning av vissa penninglån utvidgas till att omfatta även lån från utländska motsvarigheter. Detta bidrar även till målsättningen att skattereglerna bör vara likformiga och neutrala. Vidare bör avdrag inte få göras för ränteutgifter på sådana penninglån. För att förslaget inte ska försvåra för affärsmässigt bedriven verksamhet eller annars försämra företagens möjlighet till kapital- anskaffning bör lån som lämnas till aktiebolag undantas från reglerna om beskattning av vissa penninglån. Ett sådant generellt undantag ligger även i linje med det skatterättsliga syftet med reglerna om beskattning av vissa penninglån, dvs. att upprätthålla dubbelbeskattningen av medel som tas ut ur bolagssektorn. Regeringen har tidigare i en skrivelse till (skr. 2008/09:122) aviserat de nu nämnda åtgärderna. I skrivelsen har regeringen förklarat att det med hänsyn till det betydande skattebortfall som skatteplaneringen medfört och befaras medföra framgent enligt regeringens mening finns skäl att med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen tillämpa regeländringarna . En promemoria med de nämnda förslagen har remissbehandlats (dnr Fi2009/1477). Rege- ringen har beslutat att överlämna en lagrådsremiss till Lagrådet. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör tillämpas . 7.2.4.4Ändrade regler om beskattning av underskottsföretag Regeringens bedömning: För att hindra kring- gående av reglerna om beräknandet av beloppsspärren vid ägarförändringar i under- skottsföretag bör reglerna ändras så att förvärvsutgiften vid beräknandet av belopps- spärren minskas med kapitaltillskott som helt eller delvis medfört ägarförändringen. Det kommande förslaget bör tillämpas . Skälen för regeringens bedömning: Enligt gällande regler inträder en beloppsspärr vid ägarförändringar i underskottsföretag. Syftet med beloppsspärren är att förhindra handel med underskottsföretag. Beloppsspärren innebär att underskottsföretaget inte får dra av underskott till den del det överstiger av utgiften för att förvärva det bestämmande inflytandet över underskottsföretaget. Förvärvsutgiften ska dock minskas med kapitaltillskott som lämnats till underskottsföretaget före ägarförändringen. Regeringsrätten har i dom (RÅ 2007 ref. 58) däremot funnit att kapitaltillskott som lämnats i samband med förvärvet av underskottsföretaget inte ska minska förvärvsutgiften. har i samband med sin kontroll- verksamhet uppmärksammat att bestämmelserna om kapitaltillskott i flera fall har utnyttjats för att öka möjligheten för underskottsföretag att dra av tidigare års underskott. Detta har framför allt skett genom att en ägarförändring i ett underskottsföretag helt eller delvis har skett genom en riktad nyemission i syfte att otill- börligt öka förvärvsutgiften. För att motverka att reglerna kringgås bör vid beräknandet av beloppsspärren förvärvsutgiften minskas med kapitaltillskott som helt eller delvis har medfört ägarförändringen. Regeringen har tidigare i en skrivelse till (skr. 2008/09:225) aviserat den nu nämnda åtgärden. I skrivelsen har regeringen förklarat att det med hänsyn till risk för betydande skattebortfall enligt regeringens mening finns skäl att med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen tillämpa regel- ändringarna . En promemoria med det nämnda förslaget har remissbehandlats (dnr Fi2009/4574). Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör tillämpas .