prop · GX034 · 2009-09-16 00:00:00 — Hur stort semestertillägget bör vara är framförallt avhängigt vilken löneökningstakt som kan förväntas på arbetsmarknaden i stort, eftersom procentregeln beräknas på intjänandeårets lön medan sammalöneregeln baseras på den vid semestertillfället aktuella lönen. Löneökningarnas storlek är emellertid en förhandlingsfråga. Först när löneavtalen på arbetsmarknaden är klara, kan resultatet avläsas i löne- statistiken. Att förutsäga de framtida löneökningarna låter sig därför inte göras på annat sätt än genom en schabloniserad uppskattning, såsom har skett i kollektivavtalen. semesterlagsutredningen har beräknat semestertillägget med hänsyn till att den genomsnittliga löne- ökningen varit . Regeringen anser att det rimligt att utredningens överväganden i detta avseende läggs till grund för beräkningen. Vidare bygger beräkningen av semestertillägget på antagandet att i genomsnitt har . Mot denna bakgrund bör semestertillägget för varje betald semesterdag fast- ställas till av veckolönen för veckoavlönade arbetstagare och till av månadslönen för månadsavlönade arbetstagare. anser att semestertillägget bör kunna ersättas med ett generellt lönepåslag för företag med mindre än tio anställda. Flera remissinstanser har invänt mot att procentsatsen har använts vid beräkningen av semesterlön. nen i har framfört att arbetstagare inom organisationens avtals- område regelmässigt får lägre löneökningar än så och att tillägget därför bör ökas för att inte missgynna dessa arbetstagare. menar att löneökningarna har varit lägre än detta genomsnitt och kan förväntas bli så framöver under trycket av låg inflation och hög arbetslöshet. Av det skälet finns risk att arbetstagarna förlorar på en sammalöneregel jämfört med en procentregel. För att kompensera för detta anser de att procentsatsen på bör justeras uppåt. Regeringen vill framhålla att avsikten med semestertillägget är att så långt som möjligt säkerställa att sammalöneregeln ger en i huvudsak lika stor semesterlön som procentregeln. Beroende på varje enskild arbets- tagares löneökning kommer tillägget att ibland innebära en överkompen- sation jämfört med om semesterlönen skulle beräknas enligt procent- regeln och ibland att arbetstagaren får mindre semesterlön än enligt procentregeln. I likhet med semesterlagsutredning får regeringen konstatera att det inte är möjligt att uppnå en exakt likhet mellan de båda reglerna. Semesterlagen ska emellertid kunna tillämpas för alla arbetstagare. Det är därför inte möjligt att uppskatta tilläggets storlek på annat sätt än relaterat till den historiska genomsnittliga löne- ökningen på arbetsmarknaden. Semesterlön för rörliga lönedelar vid sammalöneregeln Om en arbetstagare har såväl fast lön som rörliga lönedelar innebär en tillämpning av sammalöneregeln att den fasta lönen och semestertillägget utgår under semesterledigheten. Semesterlönen för de rörliga lönedelarna bör betalas på summan av de rörliga lönedelarna under semesteråret. Eftersom det är först vid semesterårets slut som det går att fastställa storleken på de rörliga lönedelarna, föreslår regeringen att semesterlönen på dessa utbetalas senast efter semesterårets utgång. Om arbetstagarens lön regelbundet både är fast och rörlig bör samma- löneregeln tillämpas under förutsättning att den rörliga lönen utgör av den sammanlagda inkomsten. Det kan röra sig om arbetstagare som har fast lön med tillägg av prestationsberoende ersättning, t.ex. provision. Beräknas semesterlönen i dessa fall enligt sammalöneregeln utgår under semesterledigheten den fasta lönen och semestertillägget som beräknats på denna. Semestertillägget på de rörliga lönedelarna beräknas och utbetalas vid semesterårets slut. Utgör den rörliga lönedelen regelbundet av den sammanlagda lönen under semesteråret bör emellertid procentregeln tillämpas, se av- snitt 4.7.2. Om arbetstagaren erhåller en del rörlig lön vid ett enstaka tillfälle, t.ex. årlig bonus, bör sammalöneregeln tillämpas, oavsett om det rörliga tillägget är stort eller litet. Under semestern får arbetstagaren semesterlön motsvarande sin normala inkomst, vilket är syftet med semesterlönen. Den särskilda möjlighet som finns i nuvarande 26 § om att under semesterledigheten betala ut löpande lön och resterande semesterlön under slutet av semesteråret blir överflödig vid införandet av en samma- löneregel varför den bör avskaffas. Här nedan förklaras sammalöneregeln genom några exempel. En arbetstagare har månadslön och inga lönetillägg. Arbetsgivaren ut- betalar månadslönen som vanligt och beräknar ett semestertillägg på månadslönen per semesterdag. Utbetalning av semesterlönen sker i sam- band med semestern. En arbetstagare har månadslön och ett fast lönetillägg . Arbetsgivaren utbetalar månadslönen och det fasta lönetillägget som vanligt. Ett semestertillägg beräknas på månadslönen och det fasta tillägget. Semestertillägget utgår för de semesterdagar som läggs ut och betalas ut i samband med semestern. En arbetstagare har veckolön, arbetar heltid och brukar få jourersätt- ning utbetald . Arbetsgivaren utbetalar veckolön som vanligt under semestern. Ett semestertillägg beräknas på veckolönen per se- mesterdag. Utbetalning av semesterlönen sker i samband med semestern. Efter semesterårets slut summeras de rörliga lönedelarna, dvs. jour- ersättningen och eventuella andra rörliga ersättningar som utgått under semesteråret. På detta belopp utbetalas i semesterlön. En arbetstagare har månadslön och får en bonus. Arbets- givaren utbetalar månadslönen under semestern. Ett semestertillägg be- räknas på månadslönen per semesterdag och utbetalas i samband med semestern. Efter semesterårets slut summeras bonusen och andra eventuella rörliga lönetillägg. På den summan beräknas . Regeringens förslag: Semesterlön ska beräknas enligt procentregeln för arbetstagare som har lön som inte är bestämd eller månad, som har lön som regelbundet består av en fast och en rörlig del och den rörliga lönedelen kan uppskattas till av den sammanlagda lönen under semesteråret, som har en sysselsättningsgrad som har varierat under intjänandeåret, som har ändrat sysselsättningsgrad mellan intjänandeåret och semestertillfället eller som under intjänande- året har varit frånvarande av skäl som inte är semesterlönegrundande om inte frånvaron pågått i samma omfattning under hela intjänandeåret och fortfarande pågår i sådan omfattning vid semestertillfället. Arbetsgivaren kan också välja att tillämpa procentregeln för arbets- tagare som har fast lön. Beräkningsunderlaget för procentregeln förenklas. Det förtydligas att inkomsten under semesterlönegrundande frånvaro ska fastställas till den inkomst som arbetstagaren skulle ha haft om arbete istället utförts i normal omfattning för arbetsgivarens räkning. Med normal omfattning avses arbetstagarens ordinarie arbetstidsmått. Semesterlön för sparad semester ingår inte längre i beräkningsunderlaget. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår att procentregeln ska tillämpas om de rör- liga lönedelarna utgör en betydande del av arbetstagarens inkomst. Remissinstanserna: Arbetsdomstolen anser att det i lagtexten ska anges att procentregeln ska tillämpas om de rörliga lönedelarna över- stiger eftersom det är diskutabelt om är en betydande del. Även ifrågasätter innebörden av begreppet betydande del och befarar att detta kan orsaka tillämpnings- svårigheter. Föreningen avstyrker förslaget att in- komsten under den semesterlönegrundande frånvaron ska fastställas till det belopp som skulle ha utgått om arbetstagaren hade arbetat. Att be- räkna vad arbetstagaren verkligen skulle ha tjänat innebär ingen för- enkling eftersom arbetsgivaren kan behöva beräkna inkomst efter scheman som ligger så långt tillbaka i tiden som . Arbetsgivar- organisationen anser att det bör framgå av lagtexten vilken beräk- ningsmodell som ska användas och att arbetsgivaren inte ska ges den valfrihet som föreslås i betänkandet. Även anser att det bör tydliggöras i vilka fall de olika reglerna för beräkning av se- mesterlön ska tillämpas. föreslår att arbetsgivaren bör kunna tillämpa procentregeln först när sammalöne- regeln inte kan tillämpas för att uppnå förutsebarhet för arbetstagaren. i avstyrker att arbetsgivaren ensidigt ska kunna välja att tillämpa procentregeln i stället för sammalöneregeln. Akademikers anser att arbetsgivaren inte ska ha möjlighet att välja att tillämpa procentregeln. Övriga remiss- instanser har inget att erinra eller har inte yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag Såsom anförts ovan syftar bestämmelserna om semesterlön till att arbetstagare under semestern ska ha en semesterlön som minst motsvarar arbetstagarens ordinarie lön. Dessutom ska semesterlönen stå i pro- portion till intjänad lön under intjänandeåret. För att möjliggöra detta bör sammalöneregeln kompletteras med den nuvarande procentregeln för arbetstagare med skiftande arbetsinkomster. En tillämpning av samma- löneregeln förutsätter nämligen att arbetstagarens normala inkomst går att förutsäga och att inkomsten under intjänandeåret i huvudsak överens- stämmer med inkomsten under semesteråret. Den kritik som har riktats mot procentregeln handlar främst om att regeln anses komplicerad. Den nuvarande procentregeln bör därför enligt regeringen förenklas. Semesterlönens storlek bör så långt möjligt vara densamma oavsett om sammalöneregeln eller procentregeln tillämpas. I annat fall kan arbets- givaren välja att tillämpa den regel som innebär lägst kostnader. I vissa fall bör procentregeln även kunna tillämpas för den som har fast lön och för vilken semesterlönen i princip skulle kunna beräknas enligt samma- löneregeln. Den som inte har fast lön bestämd eller månad, t.ex. tim- anställda, har varierande inkomst. Det är därmed svårt att fastställa vilken lön arbetstagaren skulle ha haft under semestern. I sådant fall bör se- mesterlönen bestämmas utifrån procentregeln, där lönen under in- tjänandeåret avgör semesterlönens storlek. För en arbetstagare som har fast lön, och regelbundet har rörliga löne- tillägg som utgör av lönen under semesteråret, bör också procentregeln tillämpas. Enligt utredningens förslag skulle procentregeln tillämpas när de rörliga lönedelarna utgjorde en betydande del av den sammanlagda lönen. Med betydande del avsåg utredningen av lönen. Såsom Arbetsdomstolen påtalat anser regeringen att det bör framgå direkt i lagtexten att procentregeln ska tillämpas om de rörliga lönedelarna kan uppskattas till av den sammanlagda lönen under semesteråret. Skälet till förslaget är att semesterlönen för den rörliga lönedelen enligt sammalöneregeln ut- betalas först efter semesterårets slut. Därmed får arbetstagaren inte en semesterlön som motsvarar arbetstagarens ordinarie inkomst. Bedöm- ningen av enligt vilken regel semesterlön ska beräknas måste göras i samband med att semestern läggs ut. Vid semestertillfället kan det inte förutses exakt hur stor del av en arbetstagares lön som är rörlig, eftersom semesteråret inte passerat. Därför får en bedömning av den rörliga löne- delens storlek göras med hänsyn till hur semesteråret sett ut fram till semestertillfället. Om arbetstagaren har haft en varierad sysselsättningsgrad under in- tjänandeåret eller ändrat sysselsättningsgrad mellan intjänandeåret och semestertillfället bör procentregeln tillämpas. Med ändrad sysselsätt- ningsgrad avses att en arbetstagare gått från deltid till heltid eller tvärtom. Skälen för förslaget är att en tillämpning av sammalöneregeln i dessa fall skulle medföra att arbetstagaren får en semesterlön som inte motsvarar den som intjänats under intjänandeåret. Arbetar arbetstagaren t.ex. deltid under intjänandeåret och heltid när semestern läggs ut under semesteråret beräknas semesterlönen på en heltidslön enligt sammalöne- regeln. Tvärtom får en arbetstagare som arbetat heltid under intjänande- året och deltid när semestern läggs ut mindre semesterlön med samma- löneregeln än procentregeln. Med procentregeln beräknas semesterlönen på årsinkomsten under intjänandeåret och motsvarar således den semesterlön som tjänats in. Om en arbetstagare ändrat sysselsättnings- grad under intjänandeåret kan det innebära att arbetsgivaren måste räkna fram en genomsnittlig sysselsättningsgrad för intjänandeåret för att kunna bedöma om sysselsättningsgraden har ändrats mellan intjänande- året och semestertillfället. För att undvika detta bör även semesterlön för arbetstagare som ändrat sysselsättningsgrad under intjänandeåret beräk- nas enligt procentregeln. Eftersom bedömningen av om sysselsättnings- graden ändrats görs vid semestertillfället kan det vid vissa frånvaro- mönster medföra att arbetsgivaren tvingas beräkna semesterlön enligt procentregeln även om sammalöneregeln tillämpats tidigare under samma semesterår. Behovet uppstår om en arbetstagare ändrar syssel- sättningsgrad under semesteråret mellan de tillfällen då semestern läggs ut, t.ex. om arbetstagaren arbetat heltid under intjänandeåret och gör det även när huvuddelen av semestern läggs ut, men börjar arbeta deltid innan återstående delen av semestern läggs ut. I dessa fall måste arbetsgivaren beräkna semesterlönen för den återstående semestern enligt procentregeln även om semesterlönen under semesterårets första semestertillfälle beräknats enligt sammalöneregeln. Om arbetstagaren har varit frånvarande under intjänandeåret av skäl som inte är semesterlönegrundande bör procentregeln tillämpas. Även detta motiveras av att en tillämpning av sammalöneregeln i sådana fall inte gör att arbetstagaren får en semesterlön som motsvarar den han eller hon tjänat in. Visserligen kan antalet betalda semesterdagar minska till följd av frånvaron, om frånvaro fördelat sig , men i det fall frånvaron förlagts till del av dag kan ett fullt antal betalda semesterdagar intjänas. För att semesterlönen ska bli densamma med sammalöneregeln som med procentregeln bör beräkningen av semesterlönen i dessa fall ske enligt procentregeln. Om frånvaron pågått i samma omfattning under hela intjänandeåret och pågår i samma omfattning även när semestern läggs ut, kan dock sammalöneregeln tillämpas eftersom regeln då innebär att semesterlönen verkligen motsvarar det som tjänats in under in- tjänandeåret. Detta gör att semesterlönen ändå kan beräknas enligt sam- malöneregeln för de arbetstagare som t.ex. förkortar sin arbetstid enligt föräldraledighetslagen (1995:584) utan att för den skull erhålla föräldrapenning. Lagrådet har föreslagit att bestämmelsen i den delen bör utformas på så sätt att procentregeln ska tillämpas för en arbetstagare som har varit frånvarande under intjänandeåret av skäl som inte är semesterlöne- grundande såvida frånvaron inte fortsatt att pågå i samma omfattning fram till semestertillfället som under hela intjänandeåret. Regeringen avser dock inte att följa Lagrådets förslag i denna del. Det avgörande för att procentregeln ska tillämpas är att arbetstidens omfattning vid själva semestertillfället inte är densamma som arbetstiden under intjänandeåret. För det fall arbetstiden är densamma under såväl intjänandeåret som vid semestertillfället, kan sammalöneregeln tillämpas eftersom semester- lönen då kommer att spegla lönen under intjänandeåret. Arbetsgivaren bör kunna välja att tillämpa procentregeln även om sammalöneregeln i och för sig skulle vara tillämplig. En arbetsgivare som för flertalet anställda beräknar semesterlön enligt procentregeln bör inte behöva beräkna semesterlön enligt sammalöneregeln för de övriga arbetstagarna. Valmöjligheten gör det även möjligt för den arbetsgivare som är osäker på vilken beräkningsregel som ska tillämpas att välja att tillämpa procentregeln. Därmed undviks tvister om vilken regel som ska tillämpas. i avstyrker att arbetsgivaren ensidigt ska kunna välja att tillämpa procentregeln i stället för samma- löneregeln eftersom det medför en risk att arbetsgivaren väljer det beräk- ningssätt som ger sämst utfall för de anställda. Akademikers anser att arbetsgivaren inte ska ha möjlighet att välja att tillämpa procentregeln. I stället bör bestämmelsen utformas på så sätt att arbetsgivaren och arbetstagaren ges möjlighet att träffa enskild över- enskommelse om detta. anser inte heller att arbetsgivaren ska ges den valfrihet som föreslås i betänkandet. Regeringen anser dock att skälen för att arbetsgivaren får välja regel överväger. Därvid bör beaktas att löneutfallet av de båda reglerna i möj- ligaste mån överensstämmer med varandra. Enligt den nuvarande procentregeln ska beräkningsunderlaget justeras vid semesterlönegrundande frånvaro. För varje sådan dag ska arbets- inkomsten i stället ökas med ett belopp, motsvarande arbetstagarens genomsnittliga dagsinkomst i anställningen av intjänan- deåret. Vad som avses med inkomst under intjänandeåret är emellertid inte helt enkelt att fastställa. Regeringen föreslår därför att beräkningsunderlaget vid fastställande av procentregeln förenklas genom att beräkningen av den fiktiva in- komsten under semesterlönegrundande frånvaro förtydligas. För att undanröja den oklarhet som föreligger beträffande hur beräkningen av lönen under semesterlönegrundande frånvaro ska utföras föreslår regeringen att det uttryckligen anges i procentregeln att lönen under den semesterlönegrundande frånvaron ska beräknas till det belopp som arbetstagaren skulle ha erhållit i lön om han eller hon arbetat i normal omfattning för arbetsgivaren. Med normal omfattning avses arbets- tagarens ordinarie arbetstidsmått, dvs. hur arbetstagaren skulle ha arbetat om frånvaron inte inträffat. Inkomsten under frånvaron kommer då att bestämmas på samma sätt oavsett om arbetstagaren är frånvarande på deltid på grund av arbetsskada eller sjukdom och oavsett om sjukskrivning sker under hela intjänandeåret eller genom en förkortning av arbetstiden. Om arbetstagarens arbetstidsmått inte går att fastställa, t.ex. på grund av att arbetstagaren arbetar oregelbundet eller per avrop, får arbetsgivaren uppskatta vilken lön som skulle ha utgått om arbetstagaren hade arbetat. En sådan uppskattning kan göras genom att en genomsnittsberäkning sker av arbetstagarens tidigare inkomst under intjänandeåret eller genom ett antagande på annat sätt. 2009/10:4 avstyrker förslaget att inkomsten under den se- mesterlönegrundande frånvaron ska fastställas till det belopp som skulle ha utgått om arbetstagaren hade arbetat. Att beräkna vad arbetstagaren verkligen skulle ha tjänat innebär ingen förenkling eftersom arbets- givaren kan behöva beräkna inkomst efter scheman som ligger så långt tillbaka i tiden som . Regeringen vill framhålla att den uppskattning som arbetsgivaren föreslås göra inte skiljer sig från den som sker när arbetsgivaren uppskattar arbetstagaren lön om denne inte haft någon inkomst alls i anställningen under intjänandeåret. Semesterlön för sparad semester föreslås inte ingå i beräknings- underlaget. En arbetsgivare behöver därmed inte vid semesterlöneberäk- ningen ta särskild hänsyn till om arbetstagaren tagit ut sparad semester under intjänandeåret, vilket är en administrativ förenkling. Beräkning av semesterlön kommer med de ändringar som regeringen föreslår att göras på följande sätt: 1.Förfallen lön och andra rörliga kostnadsersättningar under in- tjänandeåret beräknas för att fastställa ett beräkningsunderlag. I beräk- ningsunderlaget ingår inte: a) semesterlön, b) permitteringslön med anledning av driftsuppehåll för samtidig semester, c) förmån av fri bostad eller annan löneförmån som avser ersättning för särskild kostnader, t.ex. för kläder, d) lön som utgått med hel eller delvis semesterlöne- grundande frånvaro. 2.Har arbetstagaren varit frånvarande av skäl som är semesterlöne- grundande ska en fiktiv inkomst fastställas för dessa frånvarodagar. Inkomsten ska fastställas till ett belopp motsvarande den inkomst som arbetstagaren skulle ha haft om han eller hon arbetat som vanligt i stället för att ha varit frånvarande. 3.Det totala beräkningsunderlaget räknas ut genom att posterna under 1och 2 summeras. av det totala beräkningsunderlaget ger den totala semesterlönen. 5.Den totala semesterlönen divideras med antalet betalda semester- dagar för att erhålla semesterlön per dag. 4.7.3Semesterlön för sparad semester Regeringens förslag: Semesterlön för sparad semester beräknas på samma sätt som för ordinarie semester. Samtliga sparade semesterdagar som läggs ut ska betraktas som intjänade under det närmast föregående intjänandeåret. Utredningen förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Arbetsgivaralliansen, Kommuner och Landsting, Statskontoret, Företagarna, organisation och Föreningen tillstyrker förslaget. Akademikers tillstyrker förslaget och på- talar att det medför en väsentligt enklare hantering för arbetsgivarna. har ingen erinran mot förslaget. Arbetsgivarorganisa- tionen KFO befarar att ändringen kan komma att medföra en markant kostnadsökning för arbetsgivaren i de fall arbetstagaren, då dagarna sparades, hade en annan sysselsättningsgrad och därmed en lägre lön än när dagarna tas ut. påtalar att för- slaget i och för sig medför en väsentlig förenkling för arbetsgivarna. befarar organisationen att kvinnor kan missgynnas eftersom det är vanligt att kvinnor minskar sin arbetstid vid föräldraledighet. För- slaget befaras även medföra att arbetsgivare får incitament att behålla eller tillskapa deltidstjänster. i avstyrker förslaget eftersom det innebär att en hel del arbetstagare som sparar semester riskerar att få en lägre semesterlön än vad de tjänat in. vid befarar att lagtexten blir otydlig. Övriga remissinstanser har inget att erinra eller har inte yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Beräkningen av semesterlön för sparad semester skiljer sig i flera avseenden från hur semesterlön beräk- nas för ordinarie semester. Skillnaderna kan dock endast med svårighet utläsas ur lagtexten, 22 och 23 §§ semesterlagen. Det kan därför ifråga- sättas om lagen i praktiken tillämpas på avsett sätt. Semesterlönen för sparad semester räknas ut per dag med hjälp av faktorn . Denna siffra motsvarar de som används vid beräkning av vanlig semesterlön och har framräknats genom att dividerats med . Semesterlönen för sparad semester beräknas som huvudregel på lönen under det intjänandeår som föregår det semesterår då de sparade dagarna läggs ut. Har semester sparats , låt säga och dessa tas ut ska beräkning av lön för de sparade dagarna baseras på lönen under intjänandeåret . Detta för att hänsyn ska tas till eventuella löneförhöjningar semestern sparades. Liksom vid beräkning av semesterlön för ordinarie semester ska från- varo inte minska semesterlönen. Lön då arbetstagaren varit helt eller delvis frånvarande ska frånräknas och i stället läggs en fiktiv inkomst till för frånvarodagarna. Till skillnad från beräkningen av semesterlön för ordinarie semester ska dock, för sparad semester, alla frånvarodagar utom de som avser ordinarie semester och semesterpermittering kompen- seras. Det innebär att semesterförmåner intjänas under all frånvaro, oavsett om den enligt 17 § semesterlagen är semesterlönegrundande eller inte. Liksom vid semesterlöneberäkningen för vanlig semesterlön ingår semesterlön för sparad semester som utbetalts under intjänandeåret i beräkningsunderlaget. Den genomsnittliga inkomsten beräknas också på ett annorlunda sätt. Lön med delvis icke semesterlöne- grundande frånvaro ska inte medräknas vid divisionen för genomsnitts- beräkningen. Skälet till detta är att dagarna som sparats redan är intjänade ett och att frånvaro under det senaste intjänandeåret därför inte ska påverka semesterlönen för de sparade dagarna. Semesterlön för sparad semester ska vidare beräknas med hänsyn tagen till den sysselsättningsgrad som arbetstagaren hade när dagarna sparades, 23 §. Regeln innebär att om en arbetstagare har ändrat sysselsättnings- grad, och t.ex. arbetat heltid då de sparade dagarna