prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — Det nya medielandskapets ökade möjlighet till delaktighet förutsätter medvetna medborgare som själva kan bedöma tillgänglig information. Regeringen arbetar därför aktivt med insatser till olika målgrupper framför allt barn och unga samt för att främja självreglering hos marknadens aktörer. Trossamfund erbjuder en värdefull mötesplats där människor kan få ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställningar. Den religiösa mångfalden i vårt samhälle, liksom engagemanget för etiska och existentiella frågor medför ökad uppmärksamhet för och förväntningar på insatser från trossamfunden, både från enskilda och från samhället. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till större kunskap, förståelse och respekt för olika trosriktningar. Detta är av stor samhällelig betydelse, inte minst i integrationsprocessen. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund, liksom trossamfundens egen medverkan inom olika samhällsområden, är värdefull. Regeringen fortsätter att ha fortlöpande dialog med trossamfunden genom ett särskilt råd, Regeringens råd för kontakt med trossamfunden, som består av representanter från stat och samfund. För att stärka samhällsskyddet och krisberedskapen är det viktigt att ta vara på olika kompetenser och erfarenheter som finns i samhället. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inte minst har det blivit allt tydligare att trossamfunden spelar en viktig roll i dessa sammanhang. Kyrkor och andra religiösa mötesplatser är ofta självklara platser för människor i behov av tröst och stöd i svåra situationer. är uppgiften att hantera frågor om trossamfundens roll i krisberedskapssammanhang inskrivet i instruktionen för stöd till trossamfund (SST). Regeringen avser att redovisa en ungdomspolitisk strategi för . Utgångspunkten är att målen för regeringens politik på ungdomsområdet även fortsättningsvis ska vara att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och inflytande. En av de mest prioriterade frågorna är att bryta utanförskapet i samhället och särskilt angeläget är att barn och ungdomar inte ska växa upp i utanförskap. För ungdomar gäller att den viktigaste förutsättningen för att motverka såväl nutida som framtida utanförskap är att ha ett arbete. Regeringen har arbetat konsekvent för att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen prioriterar åtgärder som syftar till att främja trygga levnadsvillkor. Inom detta område är det angeläget att bekämpa mäns våld mot kvinnor, bl.a. åtgärder i syfte att bekämpa det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Regeringen har gett olika uppdrag som syftar till att förebygga dels mäns våld mot flickor och unga kvinnor, dels hedersrelaterat våld. fick även i uppdrag att kartlägga förekomsten av arrangerade äktenskap mot en parts vilja i . Uppdraget redovisades , varav framgår att cirka 70 000 ungdomar mellan upplever att de inte har möjlighet att fritt välja vem de ska gifta sig med. I slutbetänkandet Fritid på egna villkor (SOU 2009:29) föreslås en ny förordning för statsbidraget till ungdomsorganisationer i syfte att reglerna för statsbidraget ska bli tydligare och utgöra ett bättre stöd för vad bedömningar ska grundas i. Efter remissbehandling kommer betänkandet att beredas vidare inom . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har presenterat förslag på mål, prioriteringar och metoder för ett nytt ramverk för det ungdomspolitiska samarbetet. Avsikten är att det under ordförandeskap i EU ska beslutas om ett nytt ramverk som ska gälla . Ungdomspolitikens inriktning behandlas mer ingående i avsnitt 14.6 Politikens inriktning. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Folkrörelsepolitiken omfattar sektorsövergripande frågor som rör människors möjligheter att organisera sig i folkrörelser, föreningar och liknande sammanslutningar samt villkoren och förutsättningarna för dessa sammanslutningar. Folkrörelsepolitiken kan alltså sägas omfatta generella frågor om organisering och ideellt engagemang, till skillnad från sektorsbaserade frågor om folkrörelser, som är inriktade på statens samspel med folkrörelser och andra sammanslutningar inom ramen för arbetet för att uppnå målen inom olika sakområden, såsom kultur, miljö, bistånd m.m. Den generella folkrörelsepolitiken kan delas in i fyra huvudområden: -generella frågor rörande villkor och förutsättningar för folkrörelser och andra ideella organisationer, -generella frågor rörande bidrag till folkrörelser och andra ideella organisationer, -regeringens och dess förvaltningsmyndigheters dialog med föreningslivet och de ideella organisationerna, -statistik, forskning och övrig kunskapsbildning om föreningslivet och den ide- Folkrörelsepolitikens inriktning behandlas mer ingående i avsnitt 15.4.3 Politikens inriktning. Den nationella idrottspolitiken syftar till en god folkhälsa genom att uppmuntra och ge möjlighet till motion och idrott. Politiken bygger på en fri och självständig idrottsrörelse som grundas på ideellt engagemang och som bedriver en bred I detta ingår att främja barn- och ungdomsidrotten, värna om god etik, ge lika förutsättningar för flickor och pojkar, kvinnor och män, att arbeta aktivt för integration samt att värna om demokratisk utveckling och delaktighet. Idrotten innebär även underhållning och glädje för många människor. Regeringen stödjer idrottens barn- och ungdomsverksamhet och verkar för att öka idrottens självständighet. Idrotten kan och bör ta ett betydande ansvar för användning och prioritering av det stöd som kommer från staten. Den statliga styrningen av det samlade stödet till idrotten har därför minskats och kommer att ytterligare minska . ) har fått i uppdrag av regeringen att genomföra regelbunden och långsiktig uppföljning av statens stöd till idrotten, för att bedöma om verksamhetens resultat och effekter är i enlighet med stödets mål och syften. Regeringen avser att fortsatt stödja arbetet mot dopning samt även stödja verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Det bidrag som utbetalats till idrottens lokala barn- och ungdomsverksamhet, baserat på det årliga överskottet från AB , har varierat i hög grad och därigenom varit svårt att förutse. Detta har medfört problem för idrottsföreningarna att planera sin barn- och ungdomsverksamhet. Regeringen har i propositionen Statens stöd till idrotten (prop. 2008/09:126, bet.2008/09 KrU8, rskr. 2008/09:243) angett att statens stöd till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet i stället bör ingå i statsanslaget till idrotten som föreslås i regeringens budgetproposition och fastställs av . Även det generella spelbidraget till idrottsrörelsen, som har uppgått till , bör utgå som statsanslag till idrotten. På så sätt skapas en ökad öppenhet och tydlighet i fråga om statsutgifternas omfattning och inriktning. Regeringen har fått godkännande för att skapa ett stabilt finansieringssystem för stödet till idrotten som ersätter den tidigare modellen som till stor del har varit baserad på överskottet från AB . Statsanslaget till idrotten ökas av denna anledning med . Barns och ungas rätt till kultur är en av regeringens viktigaste kulturpolitiska prioriteringar . Regeringen genomför även en särskild satsning för att främja idrottande bland barn och ungdomar. För att möta de nya utmaningar som Internet innebär har regeringen vidare initierat en riktad satsning till barn och unga för att stärka deras mediekompetens. Regeringen bedömer i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) att Skapande skola bör byggas ut till att, utöver årskurserna 79, även omfatta årskurserna 46. Regeringen föreslår därför att ytterligare medel tillförs anslaget till så att anslaget uppgår till ca . Regeringens ambition är att satsningen successivt ska utvidgas till att omfatta alla elever i . För att kunna tillgodogöra sig kunskap är färdigheter i läsning grundläggande. Att utveckla barns läsande är dessutom betydelsefullt för barns språkutveckling och intresse för litteratur. Regeringen utökar Läsa-skriva-räkna- satsningen i skolan till att omfatta (utgiftsområde 16 Utbildning och forskning). Syftet är att stärka elevernas basfärdigheter i att läsa, skriva och räkna. Talboks- och har bl.a. till uppgift att producera och låna ut punktskriftsböcker till synskadade och dövblinda. För barn produceras t.ex. taktila bilderböcker, punkskriftsböcker med bredvidbok, bilder och taktilt omslag samt punktskriftsböcker med färgbilder. För att ytterligare främja barns tillgång till och användning av punktskrift föreslår regeringen att ca överförs från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till Talboks- och . Barn och unga i mediesamhället Det nya medielandskapet, där Internet blir allt viktigare för kreativitet och aktivt deltagande, ställer krav på medborgarna att kunna bedöma 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och granska information. Denna mediekompetens är av extra vikt när det gäller barn och unga. Många vuxna har också begränsad kunskap om barns och ungas digitala aktiviteter. Regeringen fortsätter satsningen på förebyggande insatser för att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan. I den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) anges därför att bör få ett tilläggsuppdrag som syftar till att öka förståelsen för barns och ungas kreativitet och aktiviteter på Internet. Utredningen om översyn av lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram överlämnade betänkandet Avskaffande av filmcensuren för vuxna men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan (SOU 2009:51). Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet Regeringen prioriterar stödet till idrottens barn- och ungdomsverksamhet. Statsbidraget för barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. Regeringen tog 2006 initiativ till den nya och utökade satsningen Idrottslyftet som pågår och genom vilken idrottsrörelsen tillförs per verksamhetsår. De övergripande målen med Idrottslyftet är att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar och att få dem att vilja fortsätta idrotta högre upp i åldrarna. Vården av kulturarvet är en av regeringens prioriteringar . Att skapa förutsättningar för att långsiktigt bevara och tillgängliggöra kulturarvet innebär att dess centrala samhällsroll kan stärkas. Genom att kulturarvet används och utvecklas blir det levande och angeläget för människor och goda förutsättningar skapas för formandet av ett långsiktigt hållbart samhälle. Regeringen bedömer i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) att de centrala museerna bör få i uppdrag att utveckla samarbetet inom museisektorn. Regeringen anger att bör få i uppdrag 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att samordna samverkan och samarbete inom museiområdet. Regeringen beräknar därför att tillföra anslaget 8:4 Bidrag till vissa museer som avsätts till . Nationell samordning av vård och konservering Regeringen bedömer i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) att () bör få i uppdrag att vara nationell samordnare i frågor som rör vård och konservering. För detta ändamål beräknar regeringen att RAÄ:s förvaltningsanslag tillförs och dessutom engångsvis . Regeringen bedömer i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) att huvudmannaskapet för Svensk museitjänsts (SMT) verksamhet överförs till RAÄ. Mot den bakgrunden beräknar regeringen att överförs från förvaltningsanslag till RAÄ:s förvaltningsanslag . Det kyrkliga kulturarvet har byggts upp under närmare ett årtusende och utgör en väsentlig del av vår historia. Det är av stor betydelse att detta gemensamma kulturarv bevaras, brukas och är tillgängligt för dagens och kommande generationer. har enligt lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (kulturminneslagen) rätt till viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena (den s.k. kyrkoantikvariska ersättningen). Ersättningen är en följd av skyddsbestämmelserna i kulturminneslagen, som innebär fördyringar och inskränkningar vid förvaltningen av de kyrkliga egendomarna. har tidigare beslutat om ersättningens storlek . I den skrivelse regeringen överlämnat till om kyrkoantikvariska frågor (skr. 2008/09:220), visas att den kyrkoantikvariska ersättningen har fördelats i enlighet med de principer som slogs fast i samband med relationsändringen mellan staten och kyrkan. Ersättningen har också haft stor betydelse för bevarandet av det kyrkliga kulturarvet. För att säkerställa det långsiktiga bevarandet av de kyrkliga kulturminnena föreslår regeringen att ersättningen 2010 Det är regeringens avsikt att detta belopp ska utgå . Härigenom ges goda och stabila planeringsförutsättningar att göra de bedömningar och prioriteringar som är nödvändiga för ett långsiktigt bevarande av de kyrkliga kulturminnena. Satsningen ligger i linje med regeringens prioritering av att värna kulturarvet för framtiden. Utgångspunkten för den framtida ersättningen bör vara att , inom ramen för gällande bestämmelser, ska ges ökade möjligheter att disponera över de kyrkliga kulturminnena i enlighet med församlingarnas behov och att riktlinjer för en diversifierad användning av kyrkobyggnaderna är av särskild betydelse. För att förbättra förutsättningarna för församlingarna att förvalta kulturarvet har regeringen i skrivelsen om kyrkoantikvariska frågor aviserat att RAÄ ska få i uppdrag att i samråd med och andra berörda parter utarbeta föreskrifter, allmänna råd och riktlinjer för att tillämpningen av kulturminneslagen ska bli mer enhetlig när det gäller de kyrkliga kulturminnena. Det ideella engagemanget för det byggda kulturarvet ökar ständigt. En betydande aktör är hembygdsrörelsen som förvaltar viktiga delar av kulturarvet med stora värden, inte minst pedagogiska och kunskapsmässiga. Projektet med historia möjliggör vårdinsatser på objekt som förvaltas av hembygdsrörelsen och representerar lokal byggnadskultur. Insatserna bedöms också skapa förutsättningar för utveckling av besöksnäringen och ge fler människor tillgång till viktiga delar av kulturarvet. Hus med historia bör samordnas nationellt och avses ge effekter över hela landet. En lämplig huvudman är . Regeringen beräknar att avsätts till projektet inom ramen för anslaget för bidrag till kulturmiljövård. Teater, dans och musik i samverkan Mot bakgrund av de förslag som lämnades i betänkandet Klenoder i tiden (SOU 2006:68) har Statens musiksamlingar (SMUS) haft i uppdrag att lämna förslag på hur verksamheterna vid /, Stiftelsen och kan inordnas i myndigheten fr.o.m. . Med en samordning kan verksamheterna integreras med varandra och bidra till ökad tillgänglighet och möjlighet till fördjupning samt till effektivare och säkrare förvaring av samlingarna. avskiljs från Stiftelsen huvudmannaskap. Vid ett avskiljande är det angeläget att Stiftelsen kan kvarstå som huvudman för föreställningsverksamheten. Nuvarande bidrag till stiftelsen bör därför fördelas på respektive verksamhet. Utöver delar av de medel som går till beräknar regeringen att anslaget till SMUS tillförs samt ytterligare . I den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) anger regeringen att SMUS bör bli en samlad myndighet för musikområdet . har ett utökat uppdrag och ansvar. Detta innebär bl.a. ökade kunskaps- och informationsuppgifter och omfattar hela arkitektur-, stadsplane- och formområdet. För det vidgade uppdraget tillfördes . Regeringen har därtill föreslagit att övertar Föreningen uppdrag att vara en mötesplats för form och design. Uppdraget innebär i huvudsak att värna ett kvalitativt publikt arbete för att främja och informera om formens och designens roll i samhället. I enlighet med uppdraget ska samarbete ske med andra berörda parter, däribland Föreningen . har redovisat för regeringen hur dessa nya uppgifter ska genomföras. Regeringen vill ge förutsättningar för att fortsätta processen med att ge ett helhetsperspektiv på frågor om arkitekturens, formens och designens roll i samhällsplanering och utveckling. För detta och för uppdraget att vara en mötesplats för form och design föreslår regeringen ett tillskott på som redan aviserades i budgetpropositionen . minskas som en följd av ändrat uppdrag det statliga bidraget till Föreningen med . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Stiftelsen , Svenskt fjäll- och samemuseum Regeringen bedömer i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) att Ájtte bör ges ett direkt statligt bidrag från anslag 8:4 Bidrag till vissa museer. Regeringen beräknar att avsätta . i har till uppgift att bevara icke-fiktiv smalfilm som inte är avsedd för biografvisning. Verksamheten är unik med sina samlingar av film från såväl företag, kommuner och folkrörelser som från privatpersoner. Samlingarna är en viktig del av vårt kulturarv och utgör en rik källa för forskning och studier. Regeringen bedömer det som angeläget att verksamheten upprätthålls och föreslår att arkivet tillförs . Ytterligare avses omfördelas till inom ramen för anslaget 10:1 Filmstöd. Förbättrade villkor för den nyskapande kulturen Det är en viktig uppgift för kulturpolitiken att bidra till att det finns ekonomiska, administrativa och andra förutsättningar för skapande verksamhet, inte minst för förnyelse och utveckling. För att möjliggöra detta krävs bl.a. goda villkor för de professionella kulturskaparna. Regeringen bedömer i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) att en ny bidragsordning, kallad Kulturbryggan, bör inrättas . Regeringen beräknar att avsätts för ändamålet . Regeringen redogör i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) för bedömningen att ska ha goda förutsättningar för att utföra och utveckla sina uppdrag. Det gäller inte minst uppdraget att löpande bevaka konstnärernas ekonomiska och sociala villkor samt trygghetssystemens utformning och tilllämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. För detta ändamål föreslår regeringen att tillförs samt ytterligare . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen bedömer i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) att stödet till bör öka. Regeringen beräknar att bidraget till ökar med . Regeringen bedömer i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) att en resursförstärkning till Centrumbildningarna kan leda till en ökad sysselsättning bland kulturskapare som dynamiken på den delen av arbetsmarknaden stärks. Regeringen beräknar att bidraget till Centrumbildningarna ökar med . har haft regeringens uppdrag att efter samråd med och göra en analys av utvecklingsbehov samt lämna förslag på strategier för att säkerställa danskompaniets fortsatta verksamhet. Uppdraget har redovisats till regeringen (Ku2009/942/KV). föreslår i sin rapport bl.a. att övertar ansvaret att vara huvudman för . Som ett alternativ föreslås att även fortsättningsvis har huvudmannaansvaret, men med vissa förändringar i hur uppdraget formuleras. Regeringen anser att det är mindre lämpligt för att få ett utökat ansvar av detta slag. ska därmed även fortsättningsvis vara huvudman för kompaniet. För att stabilisera verksamheten och främja utvecklingen av avser regeringen att initiera ett utökat samarbete mellan , , och . Genom ett utökat samarbete mellan nämnda aktörer skapas bl.a. möjligheter för att på ha en stadigvarande scen för egna produktioner. Verksamheterna inom såväl som , och får också ökade möjligheter till ömsesidigt utbyte. huvudmannaskap bl.a. för stabilitet och kompaniets fortsatta möjligheter till turnerande verksamhet och utveckling. Regeringen avser att återkomma till dessa institutioner med förtydligade uppdrag som gäller samverkan kring . Kraftsamling för dans i Dansen har utvecklats starkt, vilket bl.a. framgår av den utvärdering av Handlingsprogrammet för den professionella dansen som presenterat . Utvärderingen visar att dansens förutsättningar har förbättrats, bl.a. har olika nyetablerade dansnätverk haft stor betydelse för den geografiska spridningen. Utbyggnaden av Dansalliansen har stärkt yrkesdansarnas villkor. bereds slutbetänkande inom . Regeringen vill nu genomföra en satsning för att ge danskonsten ökade möjligheter att komma allmänheten till del och därigenom få fler att upptäcka dansen som konstform. Medlen ska användas för att sätta högkvalitativ dans i fokus och skapa internationell uppmärksamhet för svensk danskonst bl.a. genom festivaler och internationella dansnätverk. En önskad effekt av satsningen är att stärka samverkan med berörda aktörer, både på nationell och regional nivå inom dansområdet. Ett barn- och ungdomsperspektiv ska integreras. Satsningen bör även bidra till att stärka verksamhet och hemvist vid och därmed också ge , och ökade förutsättningar att hitta långsiktiga samarbetsformer för dansens utveckling. För att möjliggöra denna kraftsamling för den professionella dansens utveckling i föreslår regeringen en förstärkning av bidraget till med samt . Satsning på kulturella och kreativa näringar Regeringen bedriver ett arbete med syfte att utveckla en långsiktigt fungerande infrastruktur för kulturella och kreativa näringar. Den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som regeringen avser fatta beslut om är ett första steg i det långsiktiga arbetet för att utveckla denna för utvecklings- och konkurrenskraft viktiga sektor. Regeringen bedömer att det finns fortsatt behov av att vidareutveckla förutsättningarna för de kulturella och kreativa näringarna både på regional, nationell och nordisk nivå samt inom EU. Det är viktigt att förbättra samverkan mellan myndigheter och organisationer med ansvar för kultur- eller näringslivsfrågor på nationell nivå, liksom mellan nationella och regionala aktörer. Svensk export har ändrat inriktning och mer av tjänster och kreativa industrier exporteras . Det finns vidare ett behov av att förnya sättet att se på de internationella marknaderna och att se potentialen i kulturella och kreativa näringar som exportfaktor, men också som attraktionskraft för utländska investeringar. För att ytterligare fördjupa och stärka arbetet med att utveckla de kulturella och kreativa näringarna kommer regeringen att genomföra en satsning 20102012, som bl.a. avses kopplas till handlingsplanen. Satsningen omfattar totalt inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) gör regeringen bedömningen att samarbetet mellan landets operainstitutioner behöver utvecklas för att främja konstnärlig förnyelse och för att öka utbud och tillgång till föreställningar runt om i landet. I samarbete med övriga opera- och balettinstitutioner bör , i egenskap av nationalscen, ges i uppdrag att analysera förutsättningarna och föreslå nya former för samverkan. Regeringen föreslår därför att tillförs . Inom ansvarsområde finns ett flertal myndigheter och institutioner vars byggnader och lokaler är i behov av ombyggnad och renovering. I något fall har byggnationerna redan startat och ett tillskott är nödvändigt för att kunna slutföra dessa. I andra fall rör det sig om nödvändigt underhåll som måste påbörjas . invigdes och har inte förändrats nämnvärt . Scenen är i dåligt skick, bl.a. måste säkerhetsförhållandena förbättras. är en populär scen med evenemang som lockar publik från hela landet som t.ex. nationaldagsfirandet och Allsång på . Om ska kunna fortsätta att använda till sådana arrangemang, är en upprustning för att motsvara dagens säkerhetskrav och standard nödvändig. Regeringen beräknar mot denna bakgrund att avsätts . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 (NRM) saknar ändamålsenliga lokaler för vård och säkert förvar av sina samlingar. Detta medför bl.a. dålig arbetsmiljö, särskilt för den personal som arbetar med samlingarna. Av arbetsmiljö- och bevarandeskäl krävs en långsiktigt hållbar lokallösning. Regeringen beräknar mot denna bakgrund att NRM tillförs och ytterligare . () har tillförts sammanlagt för att finansiera en ombyggnad av Flygvapenmuseum i .