prop · GW03199 · 2009-05-15 00:00:00 — 8 § Elever skall få slutbetyg när de har gått igenom ett nationellt program eller ett specialutformat program och har fått betyg på alla kurser och det projektarbete som ingår i elevens studieväg. En elev som har slutfört gymnasie- utbildningen om 2 500 gymnasie- poäng ska få ett examensbevis från ett yrkesprogram om eleven har 1.lägst betyget Godkänt i kurser eller utbildningsblock om 2 150 gymnasiepoäng, och dessutom 2.betyget Godkänt på examens- uppgiften om 100 gymnasiepoäng. I de godkända kurserna enligt första stycket 1 ska ingå den obli- gatoriska kursen i svenska/svenska som andraspråk, matematik och engelska samt vissa av Statens skol- verk bestämda karaktärsämnes- kurser. En elev som har slutfört gymnasie- utbildningen om 2 500 gymnasie- poäng ska få ett examensbevis från ett högskoleförberedande program om eleven har 1.lägst betyget Godkänt i kurser om 2 150 gymnasiepoäng, och dess- utom 2.betyget Godkänt på examens- uppgiften om 100 gymnasiepoäng. I de godkända kurserna enligt tredje stycket 1 ska ingå de kurser i svenska/svenska som andraspråk och engelska som krävs för grund- läggande högskolebehörighet, kurser imatematik på en nivå som bestämmer för varje program och vissa av bestämda karaktärsämneskurser. Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), Kammarrätten i , Länsrätten i , , , Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), , för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , Myndigheten för skolutveckling, , , (Specialpedagogiska skolmyndigheten), , Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Internationella programkontoret, , , , , (har till sitt yttrande bifogat yttranden från ett antal fakulteter: , Medicinska och farmaceutiska fakultetsnämnden, och Utbildningsvetenskapliga fakulteten, samt studentkår), , (har till sitt yttrande bifogat yttranden från ett antal fakulteter: Utbildningsvetenskapliga fakulteten, Konstnärliga fakulteten, Naturvetenskapliga fakulteten och ), , , (har till sitt yttrande bifogat yttranden från ett antal fakulteter: och kommunikation, Medicinska fakulteten, och Områdesstyrelsen för utbildningsvetenskap), , Kungl. tekniska högskolan, , , , , , , , , , , , Kungl. i , , , körkortsutredning (N 2006:16), , Luftfartsstyrelsen, Verket för näringslivsutveckling (), , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , Jämställdhets- ombudsmannen, , Arbetsförmedlingen, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner, och , , Industri- och Kemigruppen, , , , Forum för livsmedelsindustrin, , (Företagarna), Föräldraalliansen , , Handelsanställdas förbund, Handikappförbundens samarbetsorgan, Hantverkarnas , , i , , (), Metallgruppen, , , Vuxenutbildning i Samverkan, , , , , Svensk Ventilation, , , Akademikers () (har till sitt yttrande bifogat ett yttrande från , en delförening inom Akademiker inom jord, skog, trädgård, miljö och nutrition Agrifack), Byggindustrier, Elevråds , Frisörföretagare, (), Kommuner och Landsting, , (), , och (), Teknikföretagen, (), för Hotell och Restauranger, , och Vuxenstuderandes intresseorganisation (). Dessutom har spontana remissvar inkommit från 08, elever vid Kunskapsgymnasiet i genom , Elteknikutbildningen vid i , Företagspoolen , , Lärarkollegiet på barn- och fritidsprogrammet vid Hagagymnasiet i , (), Per Ahnegård, Centrala ämnesgruppen för lärare i estetiska ämnen i gymnasieskolan i , , vid i , , , för /Musikgymnasium, Sweboat (), Ingenjörer, vid Solbergagymnasiet i , vid Lerumsgymnasiets BF-program, Samhällskunskapslärare vid Sjödalsgymnasiet i , m.fl. verksamma vid gymnasiebibliotek i , , , och , FisketurismFöretagare (), , Föreningen (), och , , Svensk Massage, MP-arbetslaget vid Torsbergagymnasiet genom , , Kristna Råd, , , , , , , och kommuner (Kommunerna på ), , och , genom , /Talknuten och , hörselskadade och språkstörda barn (DHB), m.fl vid i ,, BrobyGrafiska Utbildning i , Nätverk av IV-program i , , genom , och , Kungl. , (), kommun, Framtidsgymnasiet i , VVS Företagen, , Nationellt resurscentrum för biologi och bioteknik, Sporthandelsbranschen, (Styrgrupp för utveckling av Vård- och omsorgscollege), , , för psykologi vid Kungl. , Branschråd Utbildning inom Kommunala Företagens (), och vid Lerums gymnasium, Internationell inriktning, , (), , (), (), kommun, , , Föreningen i Ekonomiska ämnen, (), , , (), VVS Företagen, Svensk Ventilation, och , , , Barn och Utbildning i kommun, Den för Geologi vid Kungl. , , , (), m.fl. vid , , , , , och , , , Åre kommun, Vård och omsorgscollege , , (), Konsumenter, , (), Föreningen () och Dövblind Ungdom (DBU), Svenska , , och vid Fågelviksgymnasiet i , gymnasium, , i kommun, för Komplementär Medicin, för omvårdnadsprogrammet vid Kristinegymnasiet i Falu kommun, , verksamma vid SP idrottsprogrammet vid i och Stagneliusskolan i , läroverket, Stiftelsen , Bildlärare vid i , (Svenska sportfiskedistributörer i samverkan), Friskolorna Didaktus, IT-Gymnasiet, Rytmus och Vittra, , , , , Föreningen , Kristdemokratiska ungdomsför- bundet, , , (), , , , och (Stiftelsen skolor m.fl.), Föreningen , Socialdemokraterna i barn- och utbildningsnämnden i Bodens kommun, Ung Företagsamhet, estetlärare och skolledare vid estetiska programmet vid gymnasieskolan Spyken i , m.fl., Lärarna på det estetiska programmet vid Fässbergsgymnasiet i , för Geografi vid Kungl. , kommun, Kronofogde- myndigheten och , i , Svenska kommittén för hushållsvetenskap (SKHv) genom , (), , vid Almåsgymnasiet i , Arkitekter, , i Bodens kommun, Amatörkulturens samrådsgrupp, , i samverkan, Svensk Teaterunion, Läns- teatrarna i samt Lärarna i naturvetenskapliga ämnen vid Fässbergsgymnasiet i . (), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), , , , , , , , , och kommuner, läns, och , Fastigo, Föreningen (), IT-företagen, , Kylbranschens kompetensakademi, för Ungdomsorganisationer (LSU), , , , Plast- och Kemiföretagen, och Skola, Facket för Service och Kommunikation, , , , , elevråd , , Transportfackens (), TransportGruppen samt har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Bilaga 4 Sammanfattning av promemorian Flexibla behörighetskrav till gymnasieskolans yrkesprogram (U2008/7831/G) I promemorian lämnas förslag om mer flexibla behörighetskrav till gymnasieskolans yrkesprogram. För behörighet till nationella och specialutformade program krävs godkända betyg i tre ämnen: svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik eller likvärdiga kunskaper. I betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) föreslår utredaren att behörighetskraven för yrkesprogrammen ska vara lägst godkänt betyg i åtta ämnen, inklusive nämnda tre ämnen. I promemorian föreslås att ytterligare en grupp elever ska anses behöriga till yrkesprogrammen. Det gäller de elever som saknar godkänt betyg i engelska eller matematik, dock ej i båda ämnena, men har godkänt betyg i minst åtta ämnen. Svenska eller svenska som andraspråk ska alltid ingå i dessa åtta ämnen, samt antingen engelska eller matematik. Eleven ska även ha uppnått ett visst lägsta meritvärde. Elever i denna behörighetsgrupp ska sedan de antagits till en utbildning erbjudas särskilt stöd i det ämne i vilket eleven saknar godkänt betyg, dvs. engelska eller matematik. Regeringen har vidtagit och avser att vidta reformer och insatser som syftar till att höja kvaliteten och öka kunskaperna i svensk skola och stärka möjligheterna för skolan att ge elever, oavsett kön, familjebak- grund eller bostadsort, förutsättningar att nå de grundläggande målen för utbildningen. Som en effekt av dessa satsningar kan den grupp av elever som efter genomgången grundskola saknar tillräckliga kunskaper för att kunna tillgodogöra sig en gymnasieutbildning minska . Promemorians förslag är avsedda att komplettera utredarens förslag till skärpta behörighetskrav. Mer flexibla behörighetskrav syftar till att elever som har kapacitet att klara större delen av ett program inte ska utestängas från yrkesprogrammen. Förslaget utgår från att det finns en grupp elever som är obehöriga men som inte har behov av en sådan individuell utbildningsväg som ett individuellt program innebär utan skulle kunna tillgodogöra sig den utbildning som erbjuds på de nationella programmen med stödundervisning i det ämne där godkänt betyg saknas, engelska eller matematik. Med mer flexibla behörighetskrav bedöms fler elever kunna fullfölja en gymnasieutbildning . Den ökade genomströmning som detta skulle innebära är positiv för den enskilde eleven men innebär också en samhällsekonomisk vinst. Behörighetskraven ska enligt förslaget börja tillämpas som övriga förslag om en ny reformerad gymnasieskola, dvs. gälla för de elever som börjar i gymnasieskolan efter . Bilaga 5 Lagförslag i promemorian Flexibla behörighetskrav till gymnasieskolans yrkesprogram (U2008/7831/G) Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 5 kap. X § ska ha följande lydelse Utredarens förslag ( i aktuella delar) Hemkommunen ansvarar för att samtliga ungdomar i kommunen som avses i 1 § första stycket erbjuds utbildning på nationella program, förutsatt att de har slutfört sista års- kursen i eller motsva- rande och att de inte har gått igenom utbildning på ett nationellt program eller en likvärdig utbildning eller avlagt International Baccalaureate (IB). Vidare gäller som behörighetskrav för yrkes- program: godkända betyg i svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska, matematik och minst fem andra valfria ämnen. I 1 § anges vilka ungdomar som gymnasieskolan vänder sig till. Ungdomar som tidigare gått igenom en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller avlagt International Baccalaureate (IB) är inte längre behöriga för gymnasieskolan. För de nationella programmen gäller vidare de ytterligare behörighetskrav som anges i X § För behörighet till ett yrkesprogram krävs godkända betyg i svenska och: 1.godkända betyg i engelska, mate- matik och minst fem andra ämnen, eller 2.godkänt betyg i engelska eller matematik och godkända betyg i minst sex andra ämnen samt ett lägsta meritvärde. Regeringen får meddela föreskrifter om vilket meritvärde som ska krävas enligt första stycket 2. Denna lag träder i kraft den xx och tillämpas första gången i fråga om studier som bedrivs under /12. Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Flexibla behörighetskrav till gymnasieskolans yrkesprogram (U2008/7831/G) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av , (SiS), Myndigheten för handikappolitisk sam- ordning (Handisam), (), , , Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), , (), (), (UmU), (LiU), , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), Ung- domsstyrelsen, , /Säters, , , , , , , , , , Möln- dals, , , , , , , , , och kommuner, , i (LO), , (), läns landsting, , Kommuner och Landsting (SKL), och (). Dessutom har spontana remissvar inkommit från (), () och för Hotell och Restauranger (UHR). , , , , , , , och kommuner, Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO), Handelsanställdas för- bund, , ungdomar och Vuxna (RBU), elevråd (), Elevråds () samt har beretts tillfälle att avge yttrande men har inte inkommit med något yttrande. Bilaga 7 Förslag till lagtext i lagrådsremiss (U2009/2793/G) Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)9 dels att 5 kap. ska upphöra att gälla, dels att bilagorna 1 och 2 ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 18 §, 2 kap. 6 §, 9 kap. 8, 8 a och 15 §§, 10 kap. 1 c §, 11 kap. 19, 21 och 24 §§ samt 15 kap. 4 och 6 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 5 kap., av följande dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 1 kap. 23 § och 9 kap. 15 a och 15 b §§, samt närmast före 1 kap. 23 § en ny rubrik av följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya bilagor, bilaga 1 och 2, av följande lydelse. 9 Lagen omtryckt 1997:1212. 5 kap. 3 § 2000:445 5 kap. 4 § 1999:180 5 kap. 4 a § 1999:180 5 kap. 4 b § 2004:1368 5 kap. 4 c § 1999:180 5 kap. 4 d § 2000:1438 5 kap. 5 § 1999:180 5 kap. 6 a § 1999:180 5 kap.8 § 1999:180 5 kap. 9 § 2007:304 5 kap. 11 § 2007:304 5 kap. 13 § 1999:887 5 kap. 13 a § 1999:887 5 kap. 14 § 2007:304 5 kap. 16 § 1999:180 5 kap. 17 § 1999:180 5 kap. 18 § 1999:180 5 kap. 24 § 2007:304 5 kap. 26 § 1999:887 5 kap. 27 § 2002:137 5 kap. 28 § 2002:137 5 kap. 30 § 1999:886 5 kap. 31 § 1999:886 5 kap. 31 a § 1999:886 5 kap. 32 § 1999:886 5 kap. 33 § 2007:304 bilaga 1 1999:180 bilaga 2 1999:180. hålla sig informerad om hur de hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som full- ungdomar i kommunen som full- gjort sin skolplikt men som inte gjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta, i syfte att fyllt är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga indi- kunna erbjuda dem lämpliga indi- första stycket omfattar inte de första stycket omfattar inte de ungdomar som genomför eller har ungdomar som genomför eller har eller motsvarande utbildning. Regeringen, eller den myndighet Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om den be- meddelar föreskrifter om den be- handling av personuppgifter som är handling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen skall nödvändig för att kommunen ska enligt första stycket. enligt första stycket. Tillgång till studie- och Elever i , gymnasie- skolan och specialskolan och i tillgång till sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till 10 Senaste lydelse 2004:1298. För att få anställas utan tidsbe- gränsning för studie- och yrkes- orientering i det offentliga skol- väsendet skall den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verk- samhet. Den som inte uppfyller dessa krav får anställas för studie- och yrkesorientering för högst i sänder. För att få anställas utan tidsbe- gränsning för studie- och yrkes- vägledning i det offentliga skol- väsendet ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verk- samhet. Den som inte uppfyller dessa krav får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder. 1 § Gymnasieskolan vänder sig till ungdomar som avslutat sin grund- skoleutbildning eller motsvarande utbildning. Gymnasieskolan är avsedd att påbörjas fram till och med det första kalenderhalvåret det år ungdomarna fyller . I 32 § finns bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från den obligatoriska särskolan. Bestämmelserna i detta kapitel gäller bara för ungdomar som är bosatta i landet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får dock meddela föreskrifter om att även andra ungdomar ska omfattas av bestämmelserna. Gymnasieskolans roll och syfte 2 § Utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och till högskole- sektorn. Huvudmannen för gymnasieskolan ska samverka med det om- givande samhället. 3 § Utbildningen i gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverk- samhet och fortsatta studier, samt för ett aktivt deltagande i samhälls- livet. Utbildningen ska i huvudsak bygga på de kunskaper eleverna har fått i eller motsvarande utbildning. Eleverna ska ha inflytande över hur deras utbildning utformas. Nationella och individuella program 4 § Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program, vilka är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. I gymnasieskolan finns också utbildning i form av individuella program. Yrkesprogram och högskoleförberedande program 5 § Yrkesprogrammen ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fort- satt yrkesutbildning. De högskoleförberedande programmen ska utgöra grund för fortsatt utbildning på högskolenivå. Alla elever på yrkesprogram ska dock inom ramen för sin gymnasieut- bildning ges möjlighet att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Utbildningens förläggning och arbetsplatsförlagt lärande 6 § Utbildningen i gymnasieskolan ska, med undantag för gymnasial lärlingsutbildning som avses i 10 §, i huvudsak vara skolförlagd. Ett yrkesprogram ska dock innehålla arbetsplatsförlagt lärande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om minsta omfattning av det arbetsplatsförlagda lärandet för att ett yrkesprogram ska få anordnas samt om undantag från första stycket. 7 § För ungdomar med ett svårt rörelsehinder får de kommuner som regeringen beslutar anordna speciellt anpassad utbildning (gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning) i sin gymnasieskola. För dessa utbildningar gäller särskilda bestämmelser i 5662 §§. 8 § Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 1. De nationella programmen är avsedda att fullföljas inom tre läsår. Styrelsen för utbildningen får besluta att utbildningen på nationella program får fördelas än tre läsår. Om styrelsen har fått tillstånd till det av regeringen eller en förvaltningsmyndighet, får den besluta att en utbildning får fördelas än tre läsår. Regeringen meddelar föreskrifter om vilken förvaltningsmyndighet som avses. Nationella inriktningar och särskilda varianter 9 § Inom de nationella programmen kan det finnas inriktningar och särskilda varianter, vilka kan börja det första, andra eller tredje läsåret. Inriktningarna är nationella. Särskilda varianter ska godkännas. Regeringen meddelar föreskrifter om vilken förvaltningsmyndighet som lämnar godkännande. Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella inriktningar som finns. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om nationella inriktningar och sär- skilda varianter. 10 § Inom yrkesprogrammen kan det finnas gymnasial lärlingsutbild- ning, vilken kan börja det första, andra eller tredje läsåret. Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. Utbildningens omfattning på nationella program 11 § Utbildningen på nationella program ska bedrivas som heltids- studier. Elever på yrkesprogram ska få minst och elever på högskoleförberedande program ska få minst (garanterad undervisningstid). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från den garanterade undervisnings- tiden. 12 § Omfattningen av studierna på nationella program anges i gymna- siepoäng. Utbildningens omfattning framgår av en poängplan i bilaga 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om poängplanen. 13 § För varje nationellt program ska det finnas examensmål som inne- håller mål för programmet. 14 § Utbildningen inom varje ämne på nationella program sker i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det anges hur många gymnasiepoäng kursen omfattar. I utbildningen ska också ett gymnasiearbete ingå. Efter varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiearbete ska eleven få betyg på kursen respektive gymnasiearbetet. Har eleven enligt detta betyg minst uppfyllt kurskraven respektive nått målen för gymna- siearbetet i examensmålen, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om detta inte följer av föreskrifter meddelade med stöd av tredje stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en kurs och att få gå om en kurs. Avvikelser från ett nationellt programs innehåll 15 § Om det finns särskilda skäl, får styrelsen för utbildningen besluta att en elevs utbildning på ett nationellt program till sitt innehåll får av- vika från vad som annars gäller för programmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om sådana avvikelser. I 35 § finns bestämmelser om möjlighet att vid riksrekryterande utbildningar avvika från vad som annars gäller om utbildningens struktur, innehåll och examensmål. 16 § Utbildningen på yrkesprogram syftar till en yrkesexamen och ut- bildningen på högskoleförberedande program syftar till en högskoleför- beredande examen. Båda dessa examina kallas gymnasieexamen. För elever som har betyg från ett nationellt program omfattande minst 2 500 gymnasiepoäng, ska gymnasieexamen utfärdas om villkoren i 17 eller 18 § är uppfyllda. 17 § Yrkesexamen ska utfärdas om en elev som avses i 16 § har god- kända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar 1.en eller flera kurser i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik omfattande 100 gymnasiepoäng vardera, och Regeringen meddelar föreskrifter om vilka kurser i de ämnen som framgår av första stycket 1 som ska vara godkända och om de andra kurser som ska ingå i de godkända betygen för respektive yrkesprogram. 18 § Högskoleförberedande examen ska utfärdas om en elev som avses i 16 § har godkända betyg på utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng innefattande en eller flera kurser i 1.svenska/svenska som andraspråk omfattande 300 gymnasiepoäng, 2.engelska omfattande 200 gymnasiepoäng, 3.matematik omfattande 100 gymnasiepoäng, och Regeringen meddelar föreskrifter om vilka kurser i de ämnen som anges i första stycket som ska vara godkända. 19 § Individuella program ska förbereda eleven för studier på ett natio- nellt program. Individuella program kan utformas för en grupp elever eller för en en- skild elev. Om programmet särskilt inriktas mot studier på ett nationellt program (programinriktat individuellt program), ska det utformas för en grupp elever. Ett individuellt program kan även utformas för att 1.göra det möjligt för en elev att förena en anställning som syftar till yrkesutbildning med studier av vissa ämnen i gymnasieskolan, eller 2.på annat sätt möta en elevs speciella utbildningsbehov. 20 § Utbildningen på individuella program ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Utbildningens omfattning får dock minskas, om en elev begär det och styrelsen för utbildningen finner att det är förenligt med syftet med elevens utbildning. 21 § Utbildningen på ett individuellt program ska följa en plan som beslutas av styrelsen för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att utbildningen på sådana individuella program som avses i 19 § tredje stycket 1 ska omfatta minst vissa ämnen. 22 § I 1 § anges vilka ungdomar som gymnasieskolan vänder sig till. Ungdomar som har gått igenom en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB) är inte längre behöriga för gymnasieskolan. För de nationella programmen gäller vidare de ytterligare behörighets- krav i fråga om godkända betyg från eller motsvarande utbildning som följer av 2326 §§. Särskilda behörighetskrav för nationella program 23 § För behörighet till ett yrkesprogram krävs godkända betyg i svenska, engelska och matematik. 24 § För behörighet till ett högskoleförberedande program krävs god- kända betyg i svenska, engelska, matematik och i minst nio andra ämnen. En sökande som saknar godkänt betyg i engelska men uppfyller övriga behörighetskrav ska ändå anses behörig om den sökande 1.på grund av speciella personliga förhållanden inte har haft möjlighet att delta i undervisning i engelska under en betydande del av sin tid i eller motsvarande utbildning, och 2.bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet. 25 § Vid tillämpningen av behörighetsreglerna ska godkänt betyg i svenska som andraspråk jämställas med godkänt betyg i svenska. Vidare ska det förhållandet att en sökande på annat sätt har förvärvat likvärdiga kunskaper jämställas med godkänt betyg i ett ämne.