prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — Vidare är ca avsedda att komma från de medel som föreslås få disponera av medel för strategiska forskningssatsningar. Resterande finansiering ska ske, t.ex. genom besparingar, ytterligare omprioriteringar inom myndigheternas ramar eller via externa medfinansiärer. Driftskostnaderna för denna version beräknas till ca vilket ska täckas av medel från de fyra parterna. Det planeras en vidareutveckling av anläggningen i en andra fas som innebär konstruktion och installation av fler instrument. Att denna fas fullföljs är av vikt för såväl svenska forskare som forskare från andra länder samt industrin. Investeringskostnaderna för den andra konstruktionsfasen, som beräknas uppgå till i storleksordningen , bedöms framför allt komma från privata forskningsstiftelser, nordiska och baltiska forskningsråd samt från industrin. Driftkostnaderna för den fullt utbyggda anläggningen, inklusive fas två, kan beräknas till ca . Del av driftkostnaden bör kunna finansieras genom avgifter för användning från t.ex. industrin. För behövs sannolikt efter fas två en ny organisationsform. Anläggningen kan drivas i form av ett bolag där svenska forskningsmyndigheter, lärosäten och andra intressenter kan ingå som ägare. Regeringen avser att återkomma till hur den färdiga anläggningen bör organiseras. Science for Life Laboratorium (SciLifeLab) är ett laboratorium för storskalig genomanalys och biologi. Visionen är att göra SciLifeLab till ett av världens fem främsta centra 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 för storskalig biovetenskap. Laboratoriet är avsett att utgöra en nationell forskningsinfrastruktur för vetenskapligt samarbete, teknologiöverföring och utbildning, till gagn för alla lärosäten och forskningsgrupper. SciLifeLab kommer att vara en drivkraft för innovationer och industriella tillämpningar och en resurs för svenska företag med relaterad verksamhet. Inledningsvis har , Kungl. Tekniska högskolan och tilldelats ett planeringsbidrag för att kunna utveckla konceptet SciLifeLab. I enlighet med forsknings- och innovationspropositionen har en utredare undersökt förutsättningarna för SciLifeLab att bli en nationell bas för forskning inom de grundläggande livsvetenskaperna. De tre universiteten har, i enlighet med utredarens förslag, ansökt om s.k. strategiska forskningsmedel för att inleda etableringen av laboratoriet. Regeringen föreslår i denna proposition medel till de tre lärosätena i enlighet med myndigheternas föreslagna finansiering av det strategiska forskningsområdet molekylär biovetenskap (se tabell 4.1.). Härigenom skapas en viktig delfinansiering av SciLifeLab. För den fortsatta finansieringen är det viktigt att de tre universiteten prioriterar verksamheten inom sina resurser. Det är också angeläget att söka kompletterande finansiering, inte minst regionalt, men även från andra intressenter, t.ex. genom avgifter från industrin. Regeringen avser att följa utvecklingen. EU och internationell samverkan Utanför EU:s ramprogram finns en utveckling mot gemensamma forskningsinsatser i form av s.k. gemensam programplanering, där flera medlemsstater gemensamt kommer att genomföra forskningssatsningar i syfte att möta stora utmaningar för samhället på europeisk eller internationell nivå. Offentligt finansierad forskning kommer att spela en avgörande roll i dessa satsningar. Svensk forskning har en god konkurrenskraft internationellt sett som har behov av högt kvalificerad forskning inom områden som kräver omfattande offentliga satsningar. En central del i regeringens forskningspolitik är att stimulera och underlätta för svensk forskning att delta i internationella samarbeten. Som angavs i forsknings- och innovationspropositionen är det därför angeläget att ge möjlighet för att i begränsad omfattning öppna för att anslagsmedel för forskning får lämnas över till annan internationell aktör för att finansiera forskning inom gemensamma program. Detta kräver att forskningsfinansierande myndigheterna ges rätt att delegera beslutanderätt till organ som leder ett mer omfattande och varaktigt internationellt forskningssamarbete. Förutsättningen för detta utreds inom . De nationella satsningarna på forskning och innovation bidrar till att stärka position och attraktionskraft i internationella forskningssamarbeten. Internationell samverkan är nödvändig för att kunna bedriva forskning av hög kvalitet, stärka näringslivets konkurrenskraft och för att rekrytera studenter, doktorander och forskare från andra länder. och högskolor och forskningsinstitut ska därför sträva efter en ledande roll i internationella samarbeten genom aktivt samarbete med forskare från andra länder och ett ökat utbyte av studenter och lärare. Svenska forskningsfinansiärer ska aktivt stödja och stimulera till internationell forskningssamverkan både utifrån forskarnas egna behov och utifrån nationella behovs- och konkurrensmässiga överväganden. Här bör beaktas samarbeten med forskare i de länder som har slutit forskningsavtal med, men även i andra länder där en stark svensk närvaro i forsknings-, utbildnings- och innovationspolitiska frågor är önskvärd. Regeringen ser behov av att i högre grad länka samman högre utbildning, forskning och innovation, den s.k. kunskapstriangeln, även i ett internationellt perspektiv. Regeringen har genomfört flera reformer som syftar till att öka den akademiska friheten i forskning och högre utbildning, bl.a. när det gäller hur universitetens och högskolornas styrelser utses. har turen kommit till , där regeringen avser att öka forskarnas inflytande i ämnesråden. Regeringen avser även att förenkla sättet som forskarrepresentanterna utses på och därmed öka det reella inflytandet över vilka som utses. Regeringen avser vidare att förtydliga fördelningen av ansvar mellan och dess ämnesråd. På detta sätt förstärks förmåga att arbeta framåtsyftande och att göra strategiska prioriteringar. Även när det gäller forskningsstiftelserna, som bildades i samband med att de tidigare löntagarfondsstiftelserna avvecklades, är det av vikt att forskningssamhällets inflytande ökar. Forskningsstiftelserna har en viktig roll i det nationella systemet för forskningsfinansiering. I forsknings- och innovationspropositionen framhöll regeringen att forskningsstiftelsernas frihet bör öka och den statliga styrningen av dem bör minska. Regeringen avser därför att återkomma till i frågan om hur styrelseledamöterna i stiftelserna bör utses i syfte att öka forskarsamhällets inflytande. Ett väl fungerande system för kunskapsöverföring mellan akademi och näringsliv är en av grunderna för att forskningsbaserade innovationer ska kunna komma fram och utvecklas. Som ett led i att åstadkomma detta har lärosätenas uppgifter förtydligats och utvidgats genom att lärosätena fr.o.m. ska verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Regeringen kommer vidare att tilldela ett antal lärosäten medel för uppbyggnad av innovationskontor. Dessa innovationskontor bör samverka med övriga lärosäten så att även forskning vid dessa ges likvärdigt stöd. För att högskolan bättre ska kunna verka för att en uppfinning tillkommen vid högskolan kommer till nytta, måste högskolan få information om denna. Regeringen avser därför att återkomma till frågan om att lärare bör ha en skyldighet att underrätta sin arbetsgivare om en patenterbar uppfinning som han eller hon har gjort. Nytt system för oredlighet i forskning Universitet och högskolor har själva ansvar för att hantera misstänkt oredlighet i forskning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 är angeläget att allmänhetens förtroende för detta bibehålls och stärks. Regeringen kommer därför att inrätta ett särskilt organ, en expertgrupp för oredlighet i forskning, vid . Den oberoende expertgruppen ska på begäran av universitet och högskolor lämnar yttranden som ett stöd i lärosätenas utredningar av ärenden som rör misstankar om oredlighet i forskning. På så sätt förenas de statliga högskolornas ansvar för att utreda misstankar om oredlighet i forskning och vidta åtgärder med en möjlighet till granskning utförd av experter fristående från det egna eller högskolan. Genom det s.k. (avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården) ersätter staten de sex landsting som omfattas av avtalet. ALF-ersättningen är den enskilt största finansieringskällan för den kliniska forskningen. Utredningen om den kliniska forskningen föreslog i sitt delbetänkande Världsklass! Åtgärdsplan för den kliniska forskningen (SOU 2008:7) att ALF-avtalen bör sägas upp och att universiteten själva bör förfoga över dessa medel och ingå lokala överenskommelser med berörda sjukvårdshuvudmän. Regeringen vill betona vikten av att kvalitetsaspekten blir vägledande för hur ALF-medlen för klinisk forskning fördelas. har därför fått i uppdrag att i samråd med utveckla och föreslå en enhetlig modell för uppföljning och utvärdering av klinisk forskning som finansieras helt eller delvis via ALF-medel. Regeringen avser att återkomma i frågan om ett ändrat . Som ett led i att stärka logistiken kring polarforskning i den subarktiska miljön diskuterar regeringen med Kungl. om en överföring av naturvetenskapliga station till . Förhandlingarna om överföringen av stationen förväntas slutföras . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 betänkande Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet (SOU 2009:59) överlämnades till regeringen . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 5 Barn- och ungdomsutbildning Barn- och ungdomsutbildning består av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass och skola. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, pedagogisk omsorg och öppen förskola. Skolbarnsomsorg bedrivs i form av fritidshem, pedagogisk omsorg och öppen fritidsverksamhet. I pedagogisk omsorg ingår bl.a. familjedaghem (prop. 2008/09:115, bet 2008/09:UbU11, rskr 2008/09:220). Vidare omfattar barn- och ungdomsutbildning förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Avsnittet innehåller en redovisning av resultat i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, den obligatoriska skolan och gymnasieskolan samt en beskrivning av vissa större statliga insatser. De statistiska uppgifterna, där annat inte anges, är hämtade från . All kostnadsstatistik baseras på preliminära uppgifter . Kostnaderna har räknats om till fasta priser med hjälp av KPI. 5.2.1Resultat i den kommunala verksamheten och motsvarande skolformer Förskoleverksamheten ska erbjuda en pedagogisk verksamhet och underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete eller studier med ansvar för barn. Antalet barn i förskoleverksamhet har ökat . Ökningen beror både på att barnkullarna har blivit större och att andelen barn av samtliga barn i befolkningen som deltar i förskoleverksamhet fortsätter att öka. Diagram 5.1 Antal barn i förskoleverksamhet 2002 var av alla barn i befolkningen i åldern inskrivna i antingen förskola eller familjedaghem. Andelen inskrivna barn i åldern har ökat från i förskolan och minskat från i familjedaghem. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kommunerna är skyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till barn i åldrarna i den utsträckning som behövs för att föräldrarna ska kunna förvärvsarbeta eller studera eller utifrån barnens behov. Ett barn som är i behov av en plats i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg ska erbjudas det utan oskäligt dröjsmål dvs. från det att föräldrarna anmälde behov av plats. Enligt uppföljning Tillgänglighet till förskoleverksamhet som publicerades kommer en stor majoritet av kommunerna att kunna erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål. Sammanlagt är det 14 kommuner som uppger att de inte kommer att kunna erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål . Enligt kommunerna beror svårigheterna på kraftigt ökade födelsetal, ökad inflyttning och brist på lokaler. Enligt studie finns det emellertid ingenting som tyder på att efterfrågan skulle vara högre hos de kommuner som inte säger sig kunna erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål. Studien visar också att nästan en tredjedel av landets kommuner saknar prognoser över efterfrågan på platser. Statistik från ger följande bild av personal och gruppstorlekar i förskolan. All personalstatistik är omräknad till årsarbetare. Gruppstorlekarna i förskolan ökade med 0,2 barn till i snitt 16,9 barn per grupp 2008. Den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan var lägre 2008 än vad den var . Antalet barn per årsarbetare i förskolan ökade något från 5,2 till 5,3. Sammantaget var det emellertid 1 700 fler anställda i förskolan 2008 jämfört med . Av de anställda i förskolan var kvinnor och män. Andelen pedagogiskt högskoleutbildad per- sonal, huvudsakligen förskollärare, var . Andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning i förskolan har ökat något . Av de anställda i förskolan hade förskollärarutbildning. Antalet anställda förskollärare har ökat med nästan 10 000 jämfört med . Personal med barnskötarutbildning utgjorde av de anställda i förskolan 2008. Andelen barnskötare i förskolan har minskat med ett par procentenheter . Räknat i absoluta tal har emellertid antalet barnskötare ökat med ca 8 000 jämfört med . Enskilda förskolor, familjedaghem och öppen förskola gick av alla barn i förskolan i en förskola med enskild huvudman. An- delen barn i förskola med enskild huvudman har ökat jämfört med . Diagram 5.2 Andelen barn i förskolor med enskild huvudman 2008 Andelen barn i verksamhet med enskild huvudman r e d ä t s r o t S r e n u m m o k s t r o r ö F r e d ä t s e r r ö t S re n u m m o k s g n i l d n e P re n u m m o k s d g y b s e l G vn i 0 0 0 5 2 > , a g i r v Ö vn i 0 0 5 2 1 < , a g i r v Ö ren u m m o k a g i l t m a S d o r p u r a V m m o k e d n a r e c u I storstäder och förortskommuner finns en högre koncentration av förskolor med enskild huvudman. I förortskommunerna är andelen barn i förskolor med enskild huvudman i genomsnitt högre än vad den är i glesbygdskommunerna. Antalet barn i som går i familjedaghem fortsätter att minska. fanns det 24 700 inskrivna barn i familjedaghem, vilket är ca 3 200 färre än föregående år. fanns 476 öppna förskolor, vilket är en ökning jämfört med föregående år. var antalet öppna förskolor ca 700, men har antalet öppna förskolor legat i intervallet 440 till 480. Den totala kostnaden för förskolan beräknas uppgå till 2008. Det innebär en ökning jämfört med föregående år. Kostnadsökningen beror bland annat på att antalet inskrivna barn har ökat . Kostnaden per barn beräknas dock ha minskat och uppgår till per barn. Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan samt att erbjuda barn en meningsfull fritid. Det totala antalet barn inom skolbarnsomsorgen var 347 000 2008, vilket motsvarar av det totala antalet barn i åldern . Personaltätheten i fritidshemmen har minskat . ökade antalet barn per årsarbetare från 17,8 till 20,5. Diagram 5.3 Antal barn per årsarbetare i fritidshem Även gruppstorlekarna fortsätter att öka. var den genomsnittliga gruppstorleken 34,9 barn. Jämfört med 2003 har gruppstorlekarna i fritidshem ökat med 4,8 barn, vilket motsvarar en ökning . Tillgången till öppna fritidsverksamheter för barn i åldern varierar kraftigt mellan kommunerna. fanns 580 öppna verksamheter i landet. Det är ovanligt att skolbarn nyttjar familjedaghem. var endast 1 678 barn i åldern inskrivna i familjedaghem. gick av alla fritidshemsbarn i ett enskilt fritidshem vilket är en liten ökning då andelen var . Enskilda fritidshem är betydligt vanligare i storstäder och förortskommuner än i övriga kommungrupper. Personaltätheten i de enskilda fritidshemmen var lägre än i de kommunala fritidshemmen, däremot var barngrupperna mindre i de enskilda fritidshemmen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den totala kostnaden för fritidshem beräknas uppgå till 2008, vilket är en ökning från föregående år. Antalet barn ökade men kostnaden per barn beräknas ha minskat till per barn. Verksamheten i förskoleklasserna ska stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. Förskoleklass är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet som finns i samtliga av landets kommuner. /2009 gick av alla sexåringar i förskoleklass. av eleverna går i förskoleklass med fristående huvudman. Andelen elever i förskoleklass med fristående huvudman har ökat marginellt sedan föregående läsår. Andelen elever i fristående verksamhet skiljer sig mycket mellan kommunerna och är högst i storstäder och förortskommuner. som elevantalet /09 ökade minskade antalet anställda . Antalet årsarbetare per 100 barn minskade från 6,9 föregående år till 6,5 /09, vilket var den lägsta nivån sedan skolformen infördes 19981999. Den totala kostnaden för förskoleklass beräknas uppgå till 2008. Detta är en minskning med . Antalet elever ökade 2008 medan kostnaden per elev minskade till per barn. uppdrag är att förmedla kunskap och främja flickors och pojkars utveckling och lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. /09 gick 906 000 elever i . Elevantalet har minskat kontinuerligt och har /02, då antalet var som 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 högst, sjunkit med över 150 000 elever. Elevantalet kommer fortsätta att minska framöver för att /12 uppgå till cirka 875 300 elever enligt nuvarande prognoser. Därefter kommer elevantalet åter att öka. Totalt fanns det 4 755 grundskolor /09, vilket är en minskning med 71 skolor jämfört med . Antalet kommunala skolor minskade med 112 stycken till 4 073. ökade antalet fristående skolor med 42 stycken till 677 stycken. Antalet fristående grundskolor har mer än fördubblats . Den absoluta majoriteten av elever, , gick i kommunala skolor. Andelen elever i fristående skolor fortsatte att öka och uppgick /, vilket var en ökning med en procentenhet jämfört med föregående läsår. Fristående skolor fanns i (183 stycken) av landets kommuner och av samtliga fristående skolor återfanns i . Andelen elever i fristående skolor varierar stort mellan kommunerna och det är vanligast att elever i befolkningsmässigt stora kommuner går i fristående skolor. Vidare är flickor överrepresenterade i fristående skolor. Diagram 5.4 Andel elever i fristående grundskolor, folkbok- förda i kommunen 2008, procent 12 500-25 000 inv. < 12 500 inv. Flertalet barn börjar men ett fåtal är yngre. /09 var 1 313 elever eller yngre i årskurs ett, vilket kan jämföras med 3 058 elever . Denna andel har successivt sjunkit från . /09 var av samtliga elever berättigade till modersmålsundervisning. Andelen har ökat kontinuerligt . Dock deltog endast av de berättigade eleverna i undervisning, vilket är en liten minskning jämfört . tre storstäderna , och var mer än var tredje elev berättigad till modersmålsundervisning. Flickorna hade ett betydligt högre genomsnittligt meritvärde än pojkarna. var flickornas genomsnittliga meritvärde 220,6 medan pojkarnas var 198,5. Skillnaden har varit nästan sedan betygssystemet infördes /98. Elever med svensk bakgrund hade 2008 ett genomsnittligt meritvärde på 212,0. Elever med utländsk bakgrund är en heterogen grupp. Relativt lite skiljer mellan elever med utländsk bakgrund som är födda i (202,8) och de som invandrat (200,6) medan de elever som invandrat senare har ett betydligt lägre genomsnittligt betyg (164,2). Den bakgrundsfaktor som uppvisar den största samvariationen med elevernas resultat är föräldrarnas utbildningsnivå. Elever vars föräldrars högsta utbildning är grundskola hade ett genomsnittligt meritvärde på 162,6. Elever med minst en gymnasieutbildad förälder hade ett genomsnittligt meritvärde på 193,5 och elever med minst en högutbildad förälder hade ett genomsnittligt meritvärde på 231,2. Eleverna i fristående skolor hade högre betyg än eleverna i kommunala skolor. var det genomsnittliga meritvärdet i fristående skolor 227,2 medan meritvärdet för kommunala skolor var 207,5. Trenden att en allt högre andel elever når målen i svenska, svenska som andraspråk och engelska medan en ökande andel inte når målen i matematik höll i sig även 2008. Andelen flickor som inte når målen i matematik har ökat från 2008. Bland pojkarna har andelen som inte når målen i matematik ökat från till . Detta innebär sammantaget att andelen behöriga till gymnasieskolan var , vilket var den lägsta andelen då det nuvarande betygssystemet infördes. Fler flickor än pojkar var behöriga, men andelen behöriga flickor minskade med en halv procentenhet medan andelen behöriga pojkar var oförändrad jämfört med föregående år. Av eleverna med svensk bakgrund var behöriga till gymnasieskolan liksom av eleverna med utländsk bakgrund. Diagram 5.5 Andel behöriga elever till gymnasieskolan, fördelat på föräldrars utbildningsbakgrund , procent I tjänstgjorde /09 88 800 lärare, varav var kvinnor och var män. Var tionde lärare var född utomlands. Av samtliga lärare, omräknat till heltidstjänster, hade en pedagogisk högskoleexamen, vilket är fler jämfört med föregående år. Antalet lärare per 100 elever uppgick till 8,4. Det är den högsta lärartätheten som uppmätts , men lärartätheten varierar mycket mellan skolor och huvudmän. Den totala kostnaden för den kommunala beräknas uppgå till 2008. Därtill kommer kostnader för skolskjuts, . I jämförelse med 2007 beräknas den totala kostnaden för minska . Antalet elever minskade 2008 medan kostnaden per elev ökade till per elev. Kostnader för elevvård utgör den största procentuella ökningen. Den största delkostnaden utgörs av undervisning och uppgår till per elev. Sameskolan motsvarar årskurser 16, den är utformad efter samernas behov av en utbildning som tillvaratar och utvecklar det samiska språket och kulturarvet. Integrerad samisk undervisning finns i kommunala skolor upp t.o.m. årskurs 9. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 avseende förskoleklass, förskole- och fritidshemsverksamhet för samiska barn. gick 168 elever i sameskolan (varav 24 i förskoleklass). Antalet elever var i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. Integrerad samisk undervisning minskade och finns nu i sju kommuner med totalt 135 elever. Förskola och fritidshem finns i anslutning till alla fem sameskolor, antalet barn i förskola (114) och fritidshem (61) minskade marginellt. Den totala kostnaden för sameskolan, förskola och skolbarnsomsorg uppgick till . Kommunala avgifter finansierar platser inom sameskolans förskola och skolbarnsomsorg. Kostnaden per elev i sameskola uppgick, inklusive barn i förskoleklass, till 2008, vilket är en ökning med . Utbildningen vid specialskolan är avsedd för de barn och ungdomar som inte kan gå i på grund av dövhet eller hörselskada, grav språkstörning eller synskada och ytterligare funktionshinder. Eleverna undervisas vid fem skolor med regionala upptagningsområden och tre riksrekryterande skolor. /2009 gick 516 elever i specialskolan varav var pojkar och var flickor. Antalet elever var i stort sett oförändrat jämfört med föregående läsår. Drygt var tionde elev gick på någon av de tre riksskolorna Åsbackaskolan, och . Antalet tjänstgörande lärare i specialskolan uppgick /08 till 269. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen var och andel lärare som hade specialpedagogisk utbildning var . Andelen lärare per 100 elever uppgick till 46,2 lärare per 100 elever, en ökning med 3,7 lärare per hundra elever sedan föregående läsår. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 De totala kostnaderna inom specialskolan uppgick till 349 miljoner kronor.3 Kostnaden per elev steg 2008 jämfört med föregående år och uppgick till 693 000 kronor.4 I den obligatoriska särskolan ingår grundsärskolan och träningsskolan. Träningsskolan är avsedd för elever som inte klarar undervisningen i grundsärskolan. /09 gick 13 300 elever i den obligatoriska särskolan, vilket är en minskning jämfört med föregående läsår. Totalt var sex av tio av den obligatoriska särskolans elever pojkar och fyra av tio flickor.