prop · GX0345 · 2009-10-23 00:00:00 — I AFL regleras endast vad som ska gälla när en försäkrad har skrivits ut från ett arbetsmarknadspolitiskt program och har möjlighet att återinträda i detta. Bestämmelserna föreslås införas i ett nytt femtonde stycke i 3 kap. 7 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. 8 Förlängd sjukpenning i vissa fall Regeringens förslag: Förlängd sjukpenning ska kunna betalas ut för fler än : 1.när den försäkrade vårdas intagen på sjukhus eller på grund av sjukdom får omfattande vård utan att vara intagen på sjukhus, 2.när den försäkrade på grund av sjukdom har fått en sådan avgö- rande förlust av verklighetsuppfattningen och förmågan att orientera sig att den försäkrade inte kan tillgodogöra sig information, eller 3.när en återgång i arbete eller ett deltagande i ett arbetsmarknads- politiskt program skulle medföra risk för allvarlig försämring av den försäkrades sjukdom. En försäkrad ska ansöka om förlängd sjukpenning när omständig- heter som anges i punkterna 1 och 3 föreligger. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget att förlängd sjukpenning ska kunna betalas ut för fler än i vissa fall. De anser dock att de föreslagna reglerna behö- ver förtydligas. Flera remissinstanser anser att skillnaden mellan att vara allvarligt sjuk och att vara svårt sjuk är mycket svår att fastställa och att reglerna behöver förtydligas. anser att förslagen med- för många bedömningar och avvägningar mellan olika ersättningar med i många fall små nyansskillnader. Det innebär stor risk för rättsosäkerhet. föreslår att förlängd sjukpenning alltid ska kunna betalas ut då den försäkrade på grund av sjukdom inte kan delta i ett introduk- tionsprogram. i anser att förslaget minskar risken för utanförskap men ogillar att ersättningen varierar för den med allvarlig sjukdom jämfört med den med svår sjukdom. Skälen för regeringens förslag: Enligt de regler som trädde i kraft genom lagen (2008:480) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring AFL (prop. 2007/08:136) kan sjukpenning tillsam- mans med förlängd sjukpenning utbetalas under som längst . Begränsningen avseende antalet dagar med sjukpenning gäller dock inte för personer som lider av en allvarlig sjukdom och därför är berättigade till sjukpenning under fler dagar än 364. Den gäller inte heller för försäk- rade vars sjukdom eller skada har orsakats av en arbetsskada. Regeringen anser att den nya rehabiliteringskedjan samt de tidsgränser som finns för hur länge ersättning i normalfallet kan betalas ut, på ett verksamt sätt, har bidragit till att sjukförsäkringsprocessen blivit akti- vare. Sjukfallen har blivit kortare och vård- och rehabiliteringsinsatser har kommit i gång tidigare. Som beskrivits ovan i avsnitt 5.3 ska försla- gen i denna proposition kompletteras med andra åtgärder som syftar till att ge människor vars dagar med sjukpenning eller sjukersättning har tagit slut ett intensifierat stöd genom Arbetsförmedlingen för att komma tillbaka till arbetslivet. Det finns dock de personer som utöver dem som redan kan få sjuk- penning utan tidsbegränsning oberoende av sin egen motivation inte kan ta del av det stöd som Arbetsförmedlingen kommer att erbjuda. Det bör i sådana fall vara möjligt att betala ut förlängd sjuk- penning för fler än . är det viktigt att begränsningen av sjukpenningdagar i sjukförsäkringen inte urholkas. Möjligheten ska därför gälla det fåtal som riskerar att stå utan ersättning för . Med anledning av detta föreslår regeringen att det, under vissa förut- sättningar, ska vara möjligt att betala ut förlängd sjukpenning för fler än . Ett flertal remissinstanser anser att kriterierna har blivit otyd- liga, då det vid vissa situationer krävs att sjukdomen är svår. Detta anges innebära tolkningsproblem särskilt som sjukpenning enligt gällande regler betalas ut för fler dagar än 364 vid allvarliga sjukdomar. Regeringen delar uppfattningen att det kan bli problematiskt att åstad- komma en tillräckligt tydlig gräns mellan vad som avses med en allvarlig respektive en svår sjukdom. De situationer då det föreslås att förlängd sjukpenning ska kunna betalas ut för fler än kan rimligen inte bli aktuella vid lindriga sjukdomar. Detta gäller t.ex. vid förkylning med feber och maginfluensa. Regeringen anser det därför inte vara nödvändigt att i lagstiftningen ange att sjukdomen ska vara svår. Förlängd sjukpenning ska, efter ansökan, kunna betalas ut för fler än om den försäkrade är intagen på sjukhus eller på grund av sjukdom får omfattande vård t.ex. på en rehabiliteringsenhet eller om sådan sjukvård ges i hemmet. Med omfattande vård ska förstås att vården ges under en så stor del av dagen att den försäkrade därigenom måste vistas där vården ges och att det helt utesluter arbete eller medverkan i ett arbetsmarknadspolitiskt program. För att det ska vara fråga om omfat- tande vård måste det också kunna konstateras att det är vård som planeras att ges . Utan att helt vilja binda tillämpningen i det enskilda fallet bör det röra sig om vård än . Försäkrade som drabbats av hjärtinfarkt, stroke eller liknande sjukdom är inte alltid i behov av vård på sjukhus eller annan omfattande vård. Det bör dock ändå, efter ansökan av den försäkrade, vara möjligt att vid sådana sjukdomar betala ut förlängd sjukpenning under ytterligare om det skulle vara förenat med risk för allvarlig försämring av sjuk- domen om den försäkrade återgår i arbete eller deltar i ett arbetsmark- nadspolitiskt program. Genom att det i den nu föreslagna bestämmelsen anges att det ska röra sig om en allvarlig försämring vill regeringen anknyta till den restriktivitet som gäller då synnerliga skäl föreligger för att betala ut sjukpenning för fler än . Ytterligare dagar med förlängd sjukpenning ska även kunna betalas ut till en försäkrad som till följd av sjukdom har fått en sådan avgörande förlust av verklighetsuppfattningen och förmågan att orientera sig att han eller hon inte kan tillgodogöra sig information. Denna bestämmelse tar sikte på vad som kan förekomma vid psykossjukdomar eller vissa hjärn- skador. Däremot är inte avsikten att mer tillfälliga förluster av verklig- hetsuppfattningen, som exempelvis kan uppstå vid missbruk av narko- tika, ska innefattas. En försäkrad som vill få förlängd sjukpenning för fler än måste, enligt vad som anges ovan, ansöka om detta. Vid avgörande för- lust av verklighetsuppfattningen bör det dock vara tillräckligt att det kommer till kännedom att den försäkrade befinner sig i detta tillstånd. Någon ansökan ska inte i dessa fall behöva göras till . De nu aktuella bestämmelserna föreslås införas i två nya stycken i 3 kap. 4 respektive 10 a §§ AFL. I avsnitt 9 föreslår regeringen att en försäkrad vars sjukersättning eller aktivitetsersättning har upphört ska kunna återfå den sjukpenning- grundande inkomst som gällde alldeles före det att sjukersättningen eller aktivitetsersättningen beviljades. De föreslagna reglerna om förlängd sjukpenning i vissa fall får därmed betydelse även för dessa försäkrade. Läkarintyget som den försäkrade ska lämna för att styrka att arbets- förmågan är nedsatt torde oftast innehålla tillräcklig information för att ska kunna ta ställning till om den försäkrade är berät- tigad att, i enlighet med regeringens förslag, få för- längd sjukpenning. Om skulle ha behov av fördjupad medicinsk information är det regeringens uppfattning att myndigheten med stöd av gällande bestämmelser i 3 kap. 8 a § AFL, kan inhämta sådan. Som har påpekat kan förlängd sjukpenning även komma att betalas ut enligt de nu föreslagna bestämmelserna från inledningen av ett sjukfall. Det kan då bli aktuellt att behöver intyg från läkare för att kunna pröva rätten till förlängd sjukpen- ning i en sjukperiod som normalt är läkarintygsfri. 9 Rätten att återfå tidigare Prop. 2009/10:45 sjukpenninggrundande inkomst efter en period med sjukersättning eller aktivitetsersättning Regeringens förslag: De tidigare bestämmelserna om rätten att återfå sjukpenninggrundande inkomst efter en period med sjukersättning eller aktivitetsersättning ska återinföras, dock utan kravet på att den försäkrade till den del han eller hon är arbetslös ska vara beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot tidigare förvärvs- arbete. För en försäkrad som fått sjukersättning eller aktivitetsersättning ska gälla att sjukpenning eller förlängd sjukpenning inte betalas ut under de tre kalendermånader som infaller efter utgången av en period med sjukersättning eller aktivitetsersättning. Detta ska dock gälla endast till den del nedsättningen av arbetsförmågan svarar mot den nedsättning för vilken sjukersättning eller aktivitetsersättning har lämnats. Sjukpenning eller förlängd sjukpenning ska dock alltid kunna lämnas i sådana situationer när dessa förmåner kan lämnas utan någon tids- begränsning. En förälder som varit försäkrad för en sjukpenning över föräldra- penningens lägstanivå före tiden med sjukersättning eller aktivitetsersättning, ska få tillgodoräkna sig tiden med sådan ersätt- ning vid beräkning av föräldrapenning över lägstanivå. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens. Regeringen föreslår även ändringar med avseende på rätten till föräldra- penning för personer som haft sjukersättning eller aktivitetsersättning. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig över denna del av promemorian tillstyrker att försäkrade vars sjukersättning har upphört ska kunna få tillbaka sin sjukpenninggrundande inkomst. i avstyrker dock att en lång karenstid införs och föreslår en komplettering i för- äldraförsäkringen. Skälen för regeringens förslag: gäller att den försäkrade inte har rätt att återfå tidigare sjukpenninggrundande inkomst efter en period med sjukersättning eller aktivitetsersättning. Detta medför att de nya reglerna gällande frånvaro på grund av sjukdom i arbetsmark- nadspolitiska program som redovisas i denna proposition skulle innebära att de står helt utan ersättning vid längre tids sjukfrånvaro. Detta skulle även komma att gälla vid sådana förhållanden då sjukpenning eller för- längd sjukpenning enligt gällande regler eller genom de i denna proposi- tion föreslagna bestämmelserna kan betalas ut utan tidsbegränsning. Regeringen har prövat olika alternativa lösningar, men har funnit att det bästa alternativet är att återinföra de regler som gällde före . Detta innebär att en försäkrad som uppburit sjukersättning eller aktivitetsersättning, ska kunna återfå den sjukpenninggrundande inkomst som gällde före det att sjukersättning eller aktivitetsersättning beviljades. Rätten att återfå den tidigare sjukpenninggrundande inkoms- ten föreslås inte gälla om sjukersättningen har upphört på grund av att den försäkrade har fyllt . Den försäkrade föreslås återfå sin tidigare sjukpenninggrundande inkomst i samband med att sjukersättningen eller aktivitetsersättningen upphör. Därefter ska, även i förhållande till denna grupp, de regler som i övrigt gäller för att en försäkrad ska få sin sjukpenninggrundande inkomst ändrad eller skyddad gälla. Enligt regeringens förslag ska den sjukpenninggrundande inkomsten också omräknas enligt bestämmelserna i 3 kap 5 d § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). I reglerna som gällde före angavs att en förutsättning för att den försäkrade skulle kunna återfå sin sjukpenninggrundande inkomst var att den försäkrade var arbetslös och beredd att anta erbjudet arbete. Eftersom de försäkrade som berörs i flera fall är anställda och är i behov av arbetslivsinriktad rehabilitering för att kunna stå till arbets- marknadens förfogande tas inte dessa villkor med i regeringens förslag. När de tidigare reglerna om att återfå sjukpenninggrundande inkomst avskaffades motiverades det med att en försäkrad annars kunde sjukanmäla sig och få sjukpenning. Detta bedöms nu vara mindre sannolikt med tanke på det stöd i form av ett introduktionsprogram som ska erbjudas de försäkrade. Likväl anser regeringen att det i normal- fallet inte bör vara möjligt att få sjukpenning eller förlängd sjukpenning efter det att sjukersättningen eller aktivitetsersättningen har upphört. Därför föreslås att sjukpenning och förlängd sjukpenning, som en huvudregel, inte ska kunna betalas ut under de tre kalendermånader som infaller efter det att sjukersättningen eller aktivitetsersättningen har upphört. Undantag föreslås dock kunna göras i sådana situationer när sjukpenning och förlängd sjukpenning kan betalas ut enligt gällande bestämmelser, utöver de fastställda tidsgränserna. De situationer som här avses är när det, med stöd av bestämmelserna i 3 kap. 4 och 10 a §§ AFL anses föreligga synnerliga skäl för att betala ut sjukpenning, när en sjuk- period föranleds av en godkänd arbetsskada enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller när sjukpenning bedöms kunna utges med stöd av de i denna proposition föreslagna bestämmelserna för försäkrade som vårdas intagna på sjukhus, m.m. Om den försäkrade har haft partiell sjukersättning eller aktivi- tetsersättning föreslås att tremånadersregeln endast ska avse den nedsätt- ning av arbetsförmågan för vilken den försäkrade tidigare fick sjukersätt- ning eller aktivitetsersättning. För att förtydliga denna bestämmelse ges här två exempel till ledning för hur denna bedömning avses ske. A har uppburit halv sjukersättning som upphörde i och med januari månads utgång. När sjukersättningen upphörde började A arbeta på hel- tid. blir A helt sjukskriven . Efter sjuklöne- perioden får A som inte redan fått sjukpenning sjukpenning på den del av den sjukpenninggrundande inkomsten som hänför sig till det tidigare halvtidsarbetet. B har också uppburit halv sjukersättning, men har efter det att sjuk- ersättningen upphörde börjat arbeta . Även B blir helt sjuk- skriven och får också efter sjuklöneperioden sjukpenning på den del av den sjukpenninggrundande inkomsten som hänför sig till det tidigare halvtidsarbetet. Som en följd av de föreslagna bestämmelserna i 3 kap. 5 c § AFL om Prop. 2009/10:45 rätten att återfå en sjukpenninggrundande inkomst, föreslås även ett tillägg i 4 kap. 9 § AFL. Det innebär att den tid som en förälder uppburit sjukersättning eller aktivitetsersättning får räknas in i den i 4 kap. 6 § andra stycket AFL angivna tiden varunder en förälder måste ha uppfyllt kvalifikationsvillkoret för att föräldrapenning ska utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning . För att få räkna in tiden måste föräldern före tiden med sjukersättning eller aktivitetsersättning varit eller om Försäkrings- kassan hade känt till samtliga förhållanden skulle ha varit berättigad till en sjukpenninggrundande inkomst motsvarande en sjukpenning översti- gande lägstanivån. Om föräldern inte var försäkrad för en sjukpenning överstigande lägstanivån före tiden med sjukersättning eller aktivitetsersättning, men får ett arbete med en inkomst överstigande lägstanivån, kan tiden med sjukersättning eller aktivitets- ersättning inte räknas med vid bedömningen av om föräldern uppfyller kvalifikationsvillkoren för föräldrapenning motsvarande sjukpenning. Bestämmelserna föreslås regleras genom ett införande av en ny para- graf, 3 kap. 5 c § AFL och vidare genom ändringar i 3 kap. 4, 5 d och 10 a §§ samt 4 kap. 9 § AFL. 10 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Bestämmelserna i 3 kap. 5 c § ska tillämpas första gången för försäkrade som vid utgången av december månad 2009 helt eller del- vis har fått sjukersättning eller aktivitetsersättning. Bestämmelsen i 3 kap. 7 § femtonde stycket ska tillämpas på försäkrade som har läm- nat ett arbetsmarknadspolitiskt program efter . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Skälen för regeringens förslag: Förslagen i denna proposition gäller bland annat för försäkrade som /2010 har uppburit förlängd sjukpenning i maximalt antal dagar eller tidsbegränsad sjuk- ersättning under maximalt antal månader och därigenom inte har rätt till ytterligare dagar med med sjuk- ersättning. Samtliga lagändringar i denna promemoria föreslås därför träda i kraft . Bestämmelsen i 3 kap. 5 c § föreslås dock tillämpas första gången för försäkrade som vid utgången av december månad 2009 helt eller delvis fått sjukersättning eller aktivitetsersättning. Bestämmelsen i 3 kap. 7 § femtonde stycket ska tillämpas på försäkrade som har lämnat ett arbets- marknadspolitiskt program efter . Antaganden som görs för att uppskatta effekterna av förslagen är osäkra eftersom flera ersättningssystem berörs. Särskilt gäller detta antalet per- soner som återgår till ersättning från sjukförsäkringen direkt efter ett avslutat introduktionsprogram. Regeringens intentioner med de åtgärder som föreslås för personer som lämnar sjukförsäkringen är naturligtvis att så många som möjligt ska kunna gå vidare till andra aktiviteter hos Arbetsförmedlingen, eget arbetssökande eller till ett arbete efter avslutat introduktionsprogram. Regeringen har försäkrat sig om att ett intensivt förberedelsearbete pågår hos Arbetsförmedlingen och för att förutsättningarna ska vara bästa möjliga för de individer som påbörjar introduktionsprogrammet. Förslagen i denna proposition, däribland förslaget att Försäkrings- kassan i vissa fall ska kunna medge ytterligare dagar med förlängd sjuk- penning, handläggning av aktivitetsstöd och ny bedömningsgrund för sjukpenning, medför ökade administrativa kostnader. Regeringen vill framföra att det finns flera osäkerheter vid uppskattningen av de admi- nistrativa konsekvenserna för . Sjukförsäkringsrefor- men innebär att ett stort antal personer lämnar försäkringen vilket bidrar till minskade administrativa kostnader som de sammantagna förändringarna påverkar flera ersättningar. Regeringen bedömer att de ekonomiska konsekvenserna av förslagen är beaktade i budgetproposi- tionen (prop. 2009/10:1). De förslag som presenteras i denna proposition bedöms inte leda till någon större administration hos Arbetsförmedlingen. Belastningen hos de allmänna förvaltningsdomstolarna beräknas öka något till följd av förslaget att ytterligare förlängd sjukpenning, utöver de gällande , kan betalas ut i vissa fall. Regeringens bedömning är dock att endast ett begränsat antal ansökningar om förlängd sjukpen- ning kommer att beviljas och att ett fåtal beräknas få avslag på sin ansökan. Bedömningen baseras på antalet ansökningar om och avslag på en annan likvärdig förmån, nämligen fortsatt sjukpen- ning . Mot bakgrund av att det handlar om ett begränsat antal ärenden beräknas belastningen hos de allmänna förvaltningsdom- stolarna öka marginellt. Ökningen i antalet ärenden hos de allmänna förvaltningsdomstolarna motverkas av att antalet överklaganden beräknas minska vad gäller sjukersättningsärenden. Sannolikheten för ett överklagande bedöms minska till följd av att den försäkrade erbjuds insatser hos Arbetsförmedlingen och att det vidtas temporära förändringar i regler för Prop. 2009/10:45 arbetslöshetsersättning i enlighet med vad som anges i avsnitt 5.3. Sammantaget beräknas inte arbetsbelastningen öka hos de allmänna förvaltningsdomstolarna. Konsekvenser för små företag Förslagen i denna proposition berör i första hand försäkringsadministra- tionen och de enskilda försäkrade. Förslagen bedöms inte ha några kon- sekvenser för små företag. 11.2Konsekvenser ur ett perspektiv Bedömningen i departementspromemorian Ds 2009:45 var att förslagen inte förväntas ha några konsekvenser som påverkar åtaganden enligt . har i sitt remissyttrande framfört att denna slutsats tycks vara rimlig. påpekar dock att på grund av den begränsade tid som stått dess till förfogande har varit förhindrad att göra en mer djupgående analys. De förslag som regeringen lämnar i denna proposition stämmer huvudsakligen överens med de förslag som lämnades i departementspromemorian, vilket innebär att regeringen delar bedömningen i departementspromemorian, dvs. att förslagen inte förväntas få några konsekvenser som påverkar åtaganden enligt . Förslagen i denna proposition är en del av ett större paket av åtgärder i syfte att underlätta återgången till arbete för långtidssjukskrivna. Rege- ringen anser att såväl kvinnor som män som har varit långvarigt sjuk- skrivna i första hand behöver ett intensifierat stöd från Arbetsförmed- lingen för att komma tillbaka till arbetslivet. Genom individanpassade insatser är det möjligt att ta hänsyn till att behoven kan vara olika för kvinnor och män. Regeringens bedömning är att möjligheten till återgång till arbete därigenom kommer att förbättras för både kvinnor och män. De förändringar i sjukförsäkringen som föreslås i denna proposition är nödvändiga kompletteringar för att åtgärdspaketet ska kunna få avsedd effekt och de bedöms inte ha några konsekvenser för jämställdheten. Sjukförsäkringsreformen innebär bland annat att ett stort antal personer bedömningar kommer 54 000, 27 000 respektive 9 000 personer att ringen kommer därför att minska kraftigt. I stället för en passiv sjukskrivning kommer personerna att erbjudas möjlighet till individanpassade insatser hos Arbetsförmedlingen. ringen har i budgetpropositionen redovisat ett helt paket av åtgärder för denna grupp personer. De förslag som lämnas i denna proposition är en del av åtgärdspaketet. Övriga delar beskrivs översiktligt i avsnitt 5. De åtgärder som regeringen avser att genomföra kommer att påverka utgif- terna inom i första hand arbetsmarknadspolitiken. Dessa förändringar har redovisats i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg. omr. 14 avsnitt 3.6.2). Utgifterna för sjukförsäkringen påverkas i mindre omfatt- ning. Enligt gällande regelverk kan den person som har förbrukat det maxi- mala antalet dagar med förlängd sjukpenning och som fortfarande saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom påbörja en ny period med sjukpenning. Denne möjlighet kvarstår och medför därför ökade utgifter för sjukförsäkringen. Utgifterna ökar också till följd av förslaget att personer med sjuk- eller aktivitetsersättning ska kunna återfå sin tidi- gare sjukpenninggrundande inkomst och således även kunna få sjukpen- ning. I avsnitt 7 föreslås att det i bedömningen av rätten till sjukpenning för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program ska beaktas per- sonens förmåga att delta i något program hos Arbetsförmedlingen. Genom detta förslag begränsas antalet personer som kommer att påbörja en ny period med sjukpenning i nära anslutning till att den tidigare ersättningen har upphört. antar att betydligt flera per- soner återgår till ersättning från sjukförsäkringen än vad som beräknades i departementspromemorian Ds 2009:45. Regeringen har inte någon anledning att nu revidera de beräkningar av återflödet som gjordes i departementspromemorian. Regeringen vill dock poängtera att det finns en stor osäkerhet kring alla beräkningar och kommer att följa utveck- lingen noga. Av avsnitt 5.3.3 framgår att det inom förbereds en ändring av dagens regelverk innebärande att den person som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program ska kunna skrivas ut ur programmet efter en månads sjukfrånvaro. Denna förändring medför ökade sjukför- säkringsutgifter. Även denna utgiftsökning begränsas genom det ovan nämnda förslaget om ändringar i bedömning av rätt till sjukpenning för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. I avsnitt 8 föreslås att det i vissa fall ska kunna beviljas förlängd sjuk- penning utöver de gällande . Regeringens bedömning är att utgifterna för sjukförsäkringen därigenom ökar i begränsad omfatt- ning. Sammantaget bedöms utgifterna för sjukpenning öka med 700, 900 respektive till följd av att personer återgår till sjukförsäkringen under eller direkt efter avslutat introduktionsprogram eller på grund av att deltagare i arbetsmarknads- politiska program efter fyra veckors sjukfrånvaro skrivs ut från pro- grammet. Totalt sett minskar dock utgifterna inom utgiftsområdet .