prop · GX031d33 · 2009-09-21 00:00:00 — Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män 2009/10:1 BILAGA 5 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Jämställdhet på den svenska arbetsmarknaden..................................................... Krisen har främst drabbat män................................................... Grunden till ett jämställt arbetsliv läggs i skolan.................................. En könsuppdelad arbetsmarknad......................................................... Kvinnor förvärvsarbetar mindre än män.............................................. Utanförskapet större för kvinnor ........................................................ 1.6Regeringens politik gör det lönsammare för kvinnor att Män har högre lön än kvinnor.............................................................. jämställt i ett internationellt perspektiv.................................. Disponibel inkomst för kvinnor och män .......................................................... Olika arbetstid mellan könen ökar skillnaderna i arbetsinkomst ...... 2.2Socialförsäkringarna jämnar ut inkomstskillnaderna mellan Mäns uttag av föräldrapenning har ökat ........................... Män betalar mer skatt än kvinnor ........................................................ 2.5Individuell disponibel inkomst jämnare fördelad än Justerad disponibel inkomst högre för sammanboende ..................... Jämställdhet för äldre kvinnor och män .............................................. Effekter av regeringens politik............................................................. Vidtagna och planerade åtgärder.......................................................................... Jämställdhet bra för tillväxten.............................................................. En strategi för jämställdhet inom arbetsmarknad och näringsliv ...... Underbilaga: Begrepp och data...................................................................................... 2009/10:1 BILAGA 5 Befolkningen fördelad efter utbildningsinriktning och kön 2008 Chefer efter sektor och kön 2006........................................................................ Anställda och företagare 2008.............................................................................. 1.4Antal helårsekvivalenter i åldrarna som försörjs med sociala ersättningar och bidrag 2008 ................................................................................ Arbetsutbudseffekter av regeringens politik 2006-2010 .................................... Lönegap per sektor 1996-2008............................................................................. Sysselsättningsgrad och löneskillnader i EU 2007.............................................. Skattepliktiga transfereringar 2007 ...................................................................... Föräldrapenning 1997 och 2007........................................................................... Sammansättning av individuell disponibel inkomst 2007................................... Individuell disponibel inkomst i olika hushållstyper 2007................................. Disponibel inkomst för pensionärer efter civilstånd och åldersgrupp 2007 ..... Disponibel inkomst för berörda personer med olika inkomstslag 2007 ........... 2009/10:1 BILAGA 5 Andel av befolkningen med eftergymnasial utbildning ....................................... Könsfördelning inom de 10 största yrkesgrupperna 2007................................. Medelarbetstid för personer i arbete................................................................... Kvinnors lön i procent av mäns lön 1992-2007.................................................. Lönespridning för kvinnor och män 2007 .......................................................... Uttag av föräldrapenningdagar fördelat efter kön 1974-2007 ........................... Relativ justerad disponibel inkomst i olika hushållstyper 2007 ........................ 2.3Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 20062010................................................................................ Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhet förutsätter samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på alla livets områden, inte minst det ekonomiska. Jämställdhet bidrar också till ekonomisk tillväxt genom att såväl kvinnors som mäns kompetens och skaparkraft tas tillvara och främjas. Trots en bred samsyn i samhället att jämställdhet är något eftersträvansvärt har kvinnor fortfarande i genomsnitt mindre ekonomiska resurser än män. Även om det går att se tendenser till utjämning mellan könen går utvecklingen långsamt. Det visar sig t.ex. genom löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, könsskillnader i sjukskrivningar, ojämnt uttag av föräldrapenning och underrepresentation av kvinnor i företagens ledningar. För att skapa förutsättningar för samordning, analys och uppföljning av insatser har regeringen därför beslutat om en strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Strategin beskriver regeringens samlade politik för att stärka jämställdheten. Den ojämlika fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män har sitt ursprung i att kvinnor har lägre arbetsinkomster än män. Nivån på många typer av transfereringsinkomster, t.ex. sjukersättningar och pensioner, är beroende av arbetsinkomsten. En följd av de ojämställda arbetsinkomsterna är därför att kvinnor får lägre transfereringsinkomster än män. I och med att källan till skillnaderna står att finna på arbetsmarknaden ligger tyngdpunkten i denna bilaga på personer i förvärvsaktiv ålder. har en arbetsmarknad där förutsättningarna för både kvinnors och mäns deltagande är relativt goda. Trots detta står en stor grupp utanför arbetsmarknaden och många arbetar inte i den utsträckning de skulle önska. har antalet sysselsatta ökat kraftigt, men den globala finanskris och efterföljande lågkonjunktur som inleddes har brutit trenden. En orsak till att kvinnor i genomsnitt har lägre arbetsinkomster än män är att de förvärvsarbetar i mindre grad. När man räknar om alla löneinkomster till heltid var den genomsnittliga månadslönen för kvinnor av männens 2008. För att få en mer nyanserad bild 2009/10:1 BILAGA 5 av löneskillnaderna är det vanligt att korrigera för olika lönepåverkande faktorer som inte beror på kön, t.ex. yrke, utbildning och ålder. När man korrigerar månadslönerna på detta sätt uppgick kvinnors månadslön till av männens 2008.1 Kvinnor utför en större del av det obetalda arbetet än män. Den som arbetar mycket i hemmet har av naturliga skäl mindre tid för förvärvsarbete. När man lägger samman obetalt och betalt arbete, arbetar kvinnor och män ungefär lika mycket. Kvinnor har en mer sammanpressad lönestruktur än män. har lönespridningen ökat något för båda könen, men mer för kvinnor än för män. Den ökade spridningen beror främst på att de med högre löner har haft en snabbare löneutveckling. Grunden till framtida yrkesval läggs inom utbildningssystemet. Från gymnasiet och uppåt är utbildningsvalen starkt könsbundna. Det finns inga tecken på att detta mönster är på väg att brytas. För den som skaffat sig en utbildning är det kostsamt och tidskrävande att byta inriktning. Utan en utjämning av lönerelationerna mellan mans- och kvinnodominerade yrken kommer därför den ojämlika lönefördelningen att bestå . Den disponibla inkomsten består av arbetsinkomster, kapitalinkomster, skatter och transfereringar. Den disponibla inkomsten är jämnare fördelad mellan könen än arbetsinkomsten. Bland personer i åldern har ensamstående kvinnor utan hemmavarande barn lägst individuell disponibel inkomst. Om den disponibla inkomsten justeras för försörjningsbörda och de stordriftsfördelar det innebär att vara flera i hushållet har sammanboende högre justerad disponibel inkomst än ensamstående. Lägst justerad disponibel inkomst har ensamstående kvinnor med barn. 1 Källa: . 2009/10:1 BILAGA 5 1Jämställdhet på den svenska arbetsmarknaden Den ojämlika fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män härrör i stor utsträckning från arbetsmarknaden. Kvinnor har lägre arbetsinkomster än män. Detta beror på att kvinnor förvärvsarbetar i mindre utsträckning och att de har lägre lön än män. Lön och företagarinkomst är den största inkomstkällan för både kvinnor och män. Den är också grunden för ersättning från sjuk- och arbetslöshetsförsäkring samt framtida pensioner. Löneskillnader på arbetsmarknaden återspeglas därför även i dessa system. Vid analys av den ekonomiska jämställdheten är därför utvecklingen på arbetsmarknaden central.3 1.1Krisen har främst drabbat män Den internationella finanskrisen som inleddes och den därefter följande lågkonjunkturen har även drabbat . Effekterna av lågkonjunkturen kommer att synas framöver. Förutom att lågkonjunkturen medför högre arbetslöshet kan även osäkerheten skapa en mer försiktig och mindre flexibel arbetsmarknad. Medvetna försök att bryta könsdominansen i branscher kan avstanna när de som anställdes sist sägs upp först. Under 1990-talskrisen drabbades mansdominerade yrken först. I en senare fas kom krisen även att påverka kvinnodominerade yrken och skillnaden i arbetslöshet mellan könen utjämnades efterhand. Den kris som inleddes följer samma mönster. Än så länge har främst tillverkningsindustrin, där män dominerar, drabbats hårdast och en stor andel av dem som varslats om uppsägning är män. är dock arbetslösheten ungefär lika hög för båda könen. Den relativa arbetslösheten för personer var bland kvinnor och bland män i juni 2009.4 2Effekterna av regeringens politik redovisas i detalj i bilaga 4. 3Redogörelsen fokuserar därför på personer i förvärvsaktiv ålder, men uppgifter avseende pensionärer finns bl.a. i kap 2 i denna bilaga och bilaga 4 till denna proposition. Detaljerad analys av pensionärernas ekonomiska situation finns i Ds 2006:13 Var det bättre förr? Pensionärernas ekonomiska situation . Källa: SCB, . En övervägande majoritet av dem som blir arbetslösa utgörs dock av visstidsanställda vars kontrakt inte förlängs. De som ännu inte trätt in på arbetsmarknaden drabbas också av en nedgång, det gäller t.ex. ungdomar och utrikes födda. För ungdomar har arbetslösheten ökat kraftigt, och är nu för såväl kvinnor som män. Arbetslöshet vid ung ålder ökar kraftigt risken för arbetslöshet senare i livet.5 I en senare fas av konjunkturnedgången kommer sannolikt även den offentliga sektorn att påverkas. Kommunerna, som är stora arbetsgivare för kvinnor, har lika lite som någon annan kunnat förutspå hastigheten och styrkan i den senaste konjunkturnedgången. Kommunerna förväntas få såväl sjunkande skatteintäkter som ökade kostnader för försörjningsstöd. För att uppfylla kommunallagens krav på en ekonomi i balans kan kommuner och landsting därför bli tvungna att genomföra skattehöjningar eller nedskärningar, däribland uppsägning av personal. I och med att en stor andel av de anställda i kommunerna är kvinnor kommer sannolikt detta att medföra att fler kvinnor än män blir uppsagda. Regeringen föreslår i denna proposition att ytterligare medel ska tillföras kommunsektorn, vilket bidrar till att dämpa kommunernas behov av att minska antalet sysselsatta. 1.2Grunden till ett jämställt arbetsliv läggs i skolan Stora skillnader mellan kvinnors och mäns utbildningsval Grunden till det framtida arbetslivet läggs inom utbildningssystemet. Det finns stora skillnader mellan kvinnors och mäns utbildningsval inom gymnasie- och högskolan. Det finns inga tecken på att detta mönster är på väg att brytas. För den som väl skaffat sig en utbildning är det kostsamt och tidskrävande att byta yrkesinriktning. Om ingen ändring sker kommer därför skolan och arbetslivet att förbli lika könssegregerade som . Regeringen har därför inlett ett arbete för jämställdhet i skolan. kom Delegationen för Jämställdhet i skolan med ett 5 IFAU 2004:13, Har ungdomsarbetslöshet långsiktiga effekter? delbetänkande.6 Av detta framgår att skolan är långt ifrån jämställd. Flickor har haft bättre betyg än pojkar sedan åtminstone slutet av . Beräkningar för ett urval av ämnen visar att ungefär motsvarande skillnader fanns . Flickor har bättre meritvärdespoäng i , och skillnaden i kurspoäng från gymnasieskolan är lika stor. Könsskillnaden i betyg är i det närmaste oberoende av elevernas socioekonomiska bakgrund. Programvalen till gymnasiet är i allmänhet könsstereotypa. Endast 3 av 17 nationella program uppvisar en könsfördelning i intervallet . Kvinnor har högre utbildning än män Kvinnornas utbildningsnivå är i genomsnitt högre än männens. En klart högre andel kvinnor än män har eftergymnasial utbildning. har andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning trendmässigt ökat snabbare än andelen för män. Av dem som avlade examen i högskolan /08 var kvinnor.7 Diagram 1.1 Andel av befolkningen med eftergymnasial utbildning Anm: Nivåklassificeringen är gjord enligt Svensk utbildningsnomenklatur SUN 2000. Källa: SCB. Det är därför troligt att kvinnors utbildningsövertag kommer att öka ytterligare. Trots detta har män i genomsnitt högre lön än kvinnor. Jämfört med män tjänar kvinnor således mindre på att utbilda sig.8 En del av kvinnors lägre 6SOU 2009:64, Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? Se även utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i denna proposition. 7Högskoleverkets rapport 2009:12 R Årsrapport . 8Enligt t.ex. Boarini R., . The private internal rates of return to tertiary education: New estimates for 21 countries, economics department, Working paper 591, 2007. 2009/10:1 BILAGA 5 avkastning på utbildning kan förklaras av att de är överutbildade, dvs. har högre utbildning än vad som normalt krävs för deras yrke.9 Traditionella könsmönster styr utbildningens inriktning När det gäller kvinnors och mäns val av utbildningsinriktning har inte mycket förändrats sedan millennieskiftet.10 Detta gäller såväl gymnasiesom högskolan. I gymnasieskolan läser kvinnor i högre utsträckning på något av de studieförberedande programmen än män, men det är särskilt de yrkesförberedande programmen som är kraftigt könsuppdelade efter ett traditionellt mönster. Tabell 1.1 Befolkningen fördelad efter utbildningsinriktning och kön 2008 Samhällsvetenskap, juridik, Lant- och skogsbruk samt Hälso- och sjukvård samt Anm: Avser alla utbildningsnivåer. Indelningar enligt SUN 2000. Källa: SCB. Fler kvinnor än män fortsätter till högskolan efter gymnasiet Jämfört med män går kvinnor oftare vidare till högskolan från de flesta gymnasieprogrammen. Detta förklaras delvis av att män i genomsnitt har lägre betyg än kvinnor, men sannolikt också av att flera av de mansdominerade programmen leder till ett yrke som inte kräver någon högskoleutbildning. 9Enligt ., utbildning och lönegapet mellan kvinnor och män, IFAU rapport 2007:11. 10Ändrad klassificering försvårar jämförelser över en längre tidsperiod. 2009/10:1 BILAGA 5 De traditionella studievalen består även inom högskolan. Kvinnor är överrepresenterade inom pedagogik och lärarutbildning och inom hälso- och sjukvård och social omsorg, och män är överrepresenterade inom teknik och tillverkning. Andelen kvinnor bland de examinerade har ökat inom de flesta studieinriktningarna. Förutom inom teknikområdet har det inneburit en snedare könsfördelning än . Det är endast inom det konstnärliga området som könsfördelningen ligger i intervallet 4060 procent.11 Efter det könssegregerade utbildningssystemet följer en könsuppdelad arbetsmarknad. Fördelningen av kvinnor och män inom olika sektorer, näringsgrenar, yrken, chefspositioner och företagsformer är ojämn. Generellt sett har de mansdominerade yrkena en högre medellön än de kvinnodominerade.12 Så länge inte lönerelationerna eller andelen kvinnor och män i olika yrken utjämnas kommer därför kvinnors löner i genomsnitt att förbli lägre än mäns. Även om könsfördelningen utjämnas är detta inte någon garanti för att lönerna utjämnas, eftersom kvinnor i allmänhet har lägre lön än män även inom en och samma yrkesgrupp. En undersökning visar t.ex. att kvinnliga ingenjörer får mindre i månadslön än män redan på första jobbet efter avslutad utbildning.13 Kvinnor och män har olika yrken De flesta yrken domineras i hög grad av antingen kvinnor eller män. Se till exempel diagram 1.2 som visar könsfördelningen i de tio största yrkesgrupperna. Dessa omfattar tillsammans av alla anställda kvinnor och av alla anställda män. Av dessa tio yrkesgrupper är det endast Företagsekonomer m.m. som har en könsfördelning i intervallet av vardera könet. Andelen anställda kvinnor och män som arbetar i kvinnorespektive mansdominerade 11Högskoleverket rapport 2009:12 R Årsrapport . 12Enligt SCB, Lönestrukturstatistik. 13Sveriges ingenjörer 2009 () yrkesgrupper har varit relativt stabil . Även i yrkesgrupper där andelen anställda var jämnt fördelad mellan könen var förändringarna totalt sett små. En bidragande faktor till den internationellt sett höga förvärvsfrekvensen bland kvinnor kan vara att en betydande del av de tjänster som i utförs av kvinnor som avlönat marknadsarbete, i högre grad utförs av kvinnor som oavlönat arbete i länder utanför . Detta kan också vara en orsak till den internationellt sett starkt könsuppdelade arbetsmarknaden i , där många kvinnor arbetar med omsorg av barn och äldre. Diagram 1.2 Könsfördelning inom de 10 största yrkesgrupperna 2007 Säljare, inköpare m.fl. Försäljare, handel m.fl. Vård- och omsorgspers. Källa: SCB. Privat sektor domineras av män offentlig sektor av kvinnor arbetade av kvinnorna i privat och i offentlig sektor, medan av männen arbetade i privat och i offentlig sektor. I kommun- och landstingssektorn utgjorde kvinnor en stor majoritet av de anställda. Den statliga sektorn var könsmässigt neutral, medan den privata sektorn hade en övervikt av män, 62 procent.14 Det är vanligare att män har högre befattningar än kvinnor Förutom att kvinnor och män arbetar i olika sektorer och yrken så finns det en hierarkisk skiktning i respektive sektor, där män i större utsträckning än kvinnor finns på högre 14 Enligt SCB, . befattningar eller chefsposter. Detta återspeglas även i lönestatistiken. Totalt sett var av alla chefer män 2006. Skillnaden var störst i privat sektor, medan könsfördelningen var ganska jämn i offentlig sektor. Jämnast var könsfördelningen i landstingssektorn där av cheferna var kvinnor och män, att jämföra med privat sektor där mindre än var fjärde chef var kvinna 2006. Tabell 1.2 Chefer efter sektor och kön 2006 Källa: SCB På tal om kvinnor och män 2008. Störst var ojämlikheten på de allra högsta chefsposterna. Av 294 börsnoterade företag hade 7 en kvinna som verkställande direktör och 9 en kvinna som styrelseordförande 2008. Bland styrelseledamöterna i börsföretagen var kvinnor och män.15 Företagare är oftast män Av de som var sysselsatta i var av männen företagare att jämföra av kvinnorna.16 Det innebär att cirka en fjärdedel () av företagarna var kvinnor och tre fjärdedelar () män. Antalsmässigt domineras näringslivet av småföretag. Två tredjedelar är egenföretagare. avses företag med färre än 50 anställda. Bland småföretagare är män och kvinnor. Den genomsnittliga företagsstorleken är något mindre för kvinnor som är egenföretagare. Den största andelen företagande kvinnor och män finns i åldersintervallet , respektive . Företagande kvinnor är yngre än företagande män. Bland nyföretagare var ungefär en tredjedel kvinnor. 15Källa: SCB, På tal om kvinnor och män 2008. 16Enligt SCB, . 2009/10:1 BILAGA 5 Tabell 1.3 Anställda och företagare 2008 Anm: Företagare inklusive medhjälpande hushållsmedlemmar. Källa: SCB, . En orsak till den låga andelen kvinnliga företagare kan vara att kvinnor ofta arbetar inom yrken eller sektorer där det är svårt för företagare eller mindre företag att etablera sig. Regeringen har föreslagit en satsning om 20072009 för att främja kvinnors företagande samt för att stärka kunskap och forskning om kvinnors företagande. I denna proposition föreslås för detta ändamål. Trygghetssystemen för egenföretagare ska ses över bl.a. för att underlätta övergången från att vara anställd till att bli företagare. 1.4Kvinnor förvärvsarbetar mindre än män Kvinnor har lägre arbetskraftsdeltagande Trots att andelen kvinnor i arbetskraften i är bland de högsta i världen, är andelen lägre än för män.18 ingick 2,3 miljoner kvinnor och 2,5 miljoner män i arbetskraften. Det motsvarar av kvinnorna och av männen i åldern 1664 år.19 Kvinnornas arbetskraftsdeltagande ökade , som det i stort sett var oförändrat för män. upphörde ökningen av kvinnornas arbetskraftsdeltagande, och har varit lägre för kvinnor än för män. har antalet sysselsatta ökat kraftigt, men den globala finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen som inleddes har brutit trenden. 18Internationella uppgifter publiceras bl.a. i Employment Outlook 19Om inte annat anges bygger avsnittet på SCB:s Arbetskraftsundersökning (). Samtliga uppgifter avser personer . För att få jämförbarhet över tiden har siffror enligt den äldre definitionen kedjats till den nya ILO-definitionen. 2009/10:1 BILAGA 5 Andel av befolkningen , procent Källa: SCB, . Kvinnor förvärvsarbetar färre timmar än män För män minskade den genomsnittliga arbetstiden från till ca , och förblev sedan ungefär oförändrad fram . Därefter minskade den 2008. Även för kvinnor minskade medelarbetstiden något , från ca 32 . Därefter ökade den , men har sedan minskat något och är nu . Skillnaderna i arbetstid mellan könen har minskat successivt, och kvinnor ökade sin arbetstid i förhållande till män från . Diagram 1.4 Medelarbetstid för personer i arbete Genomsnittligt antal timmar för personer 16-64 år Källa: SCB, . Det är främst kvinnor som arbetar deltid Den viktigaste orsaken till att män i genomsnitt förvärvsarbetar fler timmar än kvinnor är att många kvinnor arbetar deltid. Kvinnor arbetar deltid, frivilligt eller ofrivilligt, i betydligt större omfattning än män. Av de sysselsatta arbetade av kvinnorna och av männen deltid 2008.20 Frivilligt deltidsarbete kan bli en inkörsport till ofrivillig deltidsarbetslöshet, i synnerhet för kvinnor. Under vissa faser av livet väljer många att arbeta deltid, i synnerhet kvinnor med små barn. Detta medför att kvinnor ofta söker sig till branscher och yrken där det är vanligt och accepterat med deltidsanställningar, t.ex. detaljhandeln eller vård- och omsorgssektorn. är fler kvinnor än män deltidsarbetslösa och vill öka sin arbetstid. En förklaring till detta kan vara att de kvinnodominerade branscherna anpassats till deltidsarbete och att det därför finns få lediga heltidstjänster att söka. Det finns tecken som tyder på att möjligheten att få arbetslöshetsersättning på deltid gör det svårare för den som arbetar deltid att hitta ett heltidsjobb.21 Begränsningen av rätten till deltidsersättning från arbetslöshetsförsäkringen kan därför bidra till att minska det ofrivilliga deltidsarbetet. Sammantaget innebär kvinnornas lägre arbetskraftsdeltagande och kortare genomsnittliga arbetstid att män samlar på sig större arbetslivserfarenhet. Detta har i sin tur visat sig vara en faktor som bidrar till en högre lön.22 Kvinnors kortare medelarbetstid bidrar därför till att befästa löneskillnaderna mellan könen. Det är också vanligare att kvinnor är frånvarande från arbetet än män, t.ex. på grund av egen eller barns sjukdom. Detta är också en av orsakerna till att kvinnor får en större del av sina inkomster från transfereringar än män. Förvärvsavbrott har negativa konsekvenser för löneutvecklingen, och kvinnor har i genomsnitt haft dubbelt så av förvärvsavbrott som män, t.ex. till följd av barnledighet.23 Kvinnor utför mer av det obetalda arbetet än män Den ojämlika fördelningen av hushållsarbetet är sannolikt ett av skälen till kvinnors lägre 20 Enligt SCB, . Med deltid avses en överenskommen arbetstid mindre än . 21Hartman L. et al Välfärd på deltid, .