prop · GX031d24 · 2009-09-21 00:00:00 — redovisar en årsrapport för landsbygdsprogrammet, vilken efter godkännande av för programmet överlämnas till Europeiska kommissionen. Effekten av åtgärderna kan redovisas först efter genomförda utvärderingar. Det pågår ett utvecklingsarbete vid berörda myndigheter med syfte att precisera definitioner och mätmetoder för indikatorerna, som till stor del är gemensamma för alla EU-länder. En halvtidsutvärdering av det svenska landsbygdsprogrammet kommer att genomföras . Miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006 slututvärderades . Programmet för perioden 20072013 är strukturerat i fyra olika åtgärdsområden, s.k. axlar. Resultaten av åtgärder med syftet att förbättra miljön och landskapet (axel 2) redovisas under det andra inriktningsmålet. Förbättra jord- och skogsbrukssektorns konkurrenskraft (axel 1) Det övergripande målet för insatserna är att de gröna näringarna ska vara miljö- och resurseffektiva och ha en nyckelroll i energiproduktion. Den strategiska inriktningen är åtgärder som stärker företagens utvecklings- och konkurrenskraft genom utveckling av kompetens, ny modern teknik, resurseffektiva produktionsmetoder och nya produkter. Utgångspunkten för prioriteringar är marknadens efterfrågan och företagens behov. Tabell 2.6 Åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft Flera av åtgärderna började tillämpas först varför resultat och omfattning blev lägre än det genomsnittliga målet för hela perioden. ökade omfattningen av flera åtgärder. Det gäller inte minst investeringsstöden. Diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden (axel 3) Det övergripande målet för insatserna är ett dynamiskt och livskraftigt näringsliv i hela landet som leder till fler jobb och högre tillväxt i landsbygdens ekonomi. Åtgärderna under axel 3 ska leda till en ökad diversifiering av landsbygdens näringsliv i syfte att främja jobb, en hög livskvalitet för dem som bor på landsbygden samt ett hållbart utnyttjande av landsbygdens samlade resurser. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.7 Åtgärder för diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden antal byar/- 1 Avser avslutade investeringar eller projekt Den samlade bedömningen är att målen för axel 3 endast delvis är uppfyllda. Förklaringen till den låga måluppfyllelsen är att flera av åtgärderna kom igång först och att resultaten av flera nationella och länsvisa projekt med syfte att skapa bättre förutsättningar för bl.a. affärsutveckling i mikro- och turismföretag på landsbygden ännu inte fått full effekt. Även verksamheten i de drygt 60 Leaderområdena som kommit igång väntas ge bättre förutsättningar för lokala initiativ för affärsutveckling, byutveckling och förbättring av service och småskalig infrastruktur på landsbygden. Leader ( axel 4) Det övergripande målet för Leader är att främja ett effektivt genomförande av landsbygdsprogrammet genom det mervärde som följer av förankring, inflytande och samverkan på lokal nivå. Leadermetoden ska kunna tillämpas i hela landet och omfatta programmets alla insatsområden med särskilt fokus på axel 3. Målet är att minst 60 Leader-områden ska bildas och geografiskt täcka hela 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Vid utgången av 2008 hade 43 grupper som organiserar Leader bildats och blivit verksamhetsklara. Ytterligare ett 20-tal grupper har kommit igång varvid i princip all landsbygd omfattas. I samband med en större programändring med anledning av den s.k. hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken har en översyn och revidering av landsbygdsprogrammet skett med syftet att förbättra måluppfyllelsen inom miljöområdet i de delar där den varit låg samt för att möta nya utmaningar. redovisades en slututvärdering; Slututvärderingen av Miljö och landsbygdsprogrammet för perioden 20002006 vad fick vi för pengarna, SLU 2008. Utvärderingen har skett mot i programmet uppställda mål och de gemensamt formulerade utvärderingsfrågor och indikatorer som beslutats på EU-nivå, samt frågor specifika för det svenska programmet. Det ingick också i utvärderingsuppdraget att lämna förslag till möjliga förbättringar av de åtgärder som ingår i landsbygdsprogrammet 20072013, något som beaktas vid de programändringar som successivt genomförs. För stöd med syften att öka företagens konkurrensförmåga, bibehålla jobb och främja utvecklingen av landsbygden har målen nåtts för t.ex. antal företag som fått stöd och tilldelade medel men effekter på sysselsättning och alternativa inkomster har endast vagt kunnat härledas som effekt av stöden. Enligt utvärderaren har det varit ändamålsenligt att vissa medel används i motivations- och kunskapshöjande syfte. Deltagande i kurser m.m. ger värdefulla bieffekter i form av nya nätverk, nya idéer och mod att genomföra egna projektidéer. Jordbruk och livsmedelsförädling i norra Villkoren för stöd till jordbruket i norra regleras i anslutningsfördrag med EU. Den produktion som är stödberättigad har successivt minskat och 2008 utgjorde den av den stödberättigade volymen. Det är främst i de mest glesbygdsdominerade inlands- och skogsområdena som tillbakagången är störst, medan jordbruksföretagen är mer livs- kraftiga i bygder med något bättre förutsättningar. Europeiska kommissionen har låtit genomföra en oberoende utvärdering av stödet och motsvarande finska stöd. Utvärderingen visar att stödet i norra inte har medverkat till vare sig ökad produktion eller störningar i den inre marknadens funktion. konstateras att stödet är betydelsefullt för jordbruket och landsbygden i norra och dess möjligheter att övervinna naturgivna nackdelar och medverka till att bevara odlingslandskapet och dess miljövärden. I utvärderingen framkommer också att det finns förutsättningar för att förenkla utformningen av stödet. Detaljbeslut om stödets utformning och om stödnivåer behöver inte fattas av Europeiska kommissionen utan kan överlåtas till den nationella nivån. Det pågår ett arbete inom Europeiska kommissionen, och berörda svenska myndigheter med att se över möjliga förenklingar i stödets utformning så att det blir mera flexibelt och lättare att anpassa till förändrade förutsättningar i norra . Det operativa programmet för fiskerinäringen i 20072013, fiskeprogrammet, började genomföras . hade beviljats till olika insatser. Det motsvarar av den totala programbudgeten för . De områden där flest åtgärder/projekt beviljats medel är skrotning, utveckling av vattenbruk och fiskehamnar samt pilotprojekt om bl.a. fiskodlingsteknik, redskap och produktutveckling. För att kunna uppnå de målsättningar som fastställt för minskningen av fiskeflottans kapacitet beslutade övervakningskommittén om vissa omföringar av medel till åtgärden för skrotning. tillförde regeringen medel för den nationella medfinansieringen för att underlätta genomförandet av programmet. avslutades även programmen för den tidigare perioden, 2000 2006. Den slutliga nyttjandegraden för dessa uppgick till . Då programmet började genomföras först är resultat och nyttjande lägre än de årliga målen för hela perioden. Genomförandetakten har dock ökat och genom att ytterligare nationell medfinansiering gjorts tillgänglig samt generellt hög efterfrågan på stödmedel förväntas den positiva utvecklingen fortsätta. Vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism Vattenbruk, som är den gemensamma benämningen på odling av fisk, skaldjur, musslor, ostron eller alger under kontrollerade förhållanden för försäljning, konsumtion och utsättning, är förhållandevis litet i . I cirka 220 vattenbruk odlas främst regnbåge, , insjööring, ål, kräfta och blåmussla. av fiskodlingsföretagen odlar regnbåge som enda art. Vattenbruket omsätter cirka 300 miljoner och sysselsätter 400 årsarbeten. redovisades betänkandet Det växande vattenbrukslandet (SOU 2009:26) som innehåller förslag på en handlingsplan i tretton punkter för att ge förutsättningar för en utveckling av den svenska vattenbruksnäringen. Betänkandet bereds inom . Omkring en miljon svenskar, av alla , fiskade . Sammanlagt fångades fisk av fritidsfiskare, vilket motsvarar av landets fångster. Det finns drygt 1 300 företag med fritidsfiskebaserad verksamhet och dessa sysselsätter cirka 1 000 helårsarbeten och har en årlig omsättning på . Fiskevårdsarbetet inriktar sig på många olika åtgärder i såväl sjöar, vattendrag som kustområden. tilldelades fiskevårdsmedel till ett projekt för att satsa på storstadsnära fisket. Bland annat ville man uppmuntra barn, ungdomars och invandrares fritidsfiske. har bland de bästa naturgivna förutsättningarna i för att främja fritidsfiske och fritidsfiskebaserad verksamhet till en stark utvecklingsfaktor för landsbygden liksom för rekreation, folkhälsa och turism. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 samverkan mellan företag inom sektorerna fiske, jordbruk och skog kan även bidra till en sådan utveckling bl.a. genom de möjligheter som Landsbygdsprogrammet och fiskeprogrammet erbjuder. Rapporten företagande i (framtagen 2008 av och ) ger förutsättningar att identifiera behov och möjligheter för utvecklingen av näringen. som tror att deras omsättning kommer att öka ligger i snitt för de olika regionerna. Ett bra fiskevårdarbete är en viktig grund för vidare utveckling av både vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism på landsbygden och i kustområden. Utvecklingen för de stora rovdjuren har, med undantag av kungsörn, varit god . I propositionen En ny rovdjursförvaltning (prop. 2008/09:210) uttalas att tillväxten i rovdjursstammarna ger utrymme för ökad jakt och möjliggör inrättandet av en regionaliserad förvaltning. För mer information om propositionen hänvisas till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Inventeringar visar att det finns uppskattningsvis 3 000 björnar i nu jämfört med cirka 1 000 stycken . fanns uppskattningsvis 111 föryngringar av järv och 23 föryngringar av varg. Antalet föryngringar i lodjursstammen uppskattas under inventeringar 2007/08 till 310. Kungsörnspopulationen visar däremot en vikande trend. Regeringen har beslutat om permanenta bestämmelser om skyddsåtgärder vid rovdjursangrepp. Dessa finns samlade i jaktförordningen och fr.o.m. ger bestämmelserna även tillstånd att försvara hägnat vilt mot lodjur som tagit sig in i vilthägn. För att säkerställa djurskyddet vid kollisioner mellan vilda djur och motortrafik har regeringen i prop. 2008/09:191 Eftersök av trafikskadat vilt, föreslagit ersättningar såväl till kontaktpersoner i organisationen, som till jägare som söker upp och avlivar trafikskadade djur. utgick ersättning endast för eftersök av statens vilt. Regeringen har tagit ett samlat grepp om förvaltningen av vildsvin i frågor som bl.a. rör jaktetik, jaktmetoder, utfod- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ring, förenklade möjligheter till försäljning av produkter från vildsvin, inventeringsunderlag, samt upprättandet av en förvaltningsplan för vildsvin. Det övergripande syftet är att minska skadorna på gröda som vildsvin ses som en värdefull viltresurs. Vildsvinsstammarna måste balanseras genom jakt. Regeringen anser att länsstyrelserna ska ha ansvar för förvaltningen av vildsvin då dessa har störst insikt och kunskap om de regionala förhållandena och effekterna av stammarna. Regeringen har genom ett flertal regeringsbeslut samt ändringar i jaktförordningen lagt grunden till en ny vildsvinspolitik som ska främjas genom samverkan. Regeringens proposition om eftersök av trafikskadat vilt kommer att stärka djurskyddet för de vilda djur som skadas vid sammanstötning med motorfordon. Tydliga ersättningar för eftersök av vilt stärker den befintliga organisationen av eftersöksjägare. Rådets och Parlamentets förordning 2008/0160 (COD) om handel med sälprodukter har antagits med bred majoritet i rådet. Förordningen förbjuder handel med sälprodukter inom EU med vissa undantag. Den samlade bedömningen är att försäljning av produkter från den svenska och finska säljakten kan fortgå precis som tack vare undantag i förordningen om handel med sälprodukter. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Översynen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, den s.k. hälsokontrollen, är i linje med regeringens målsättning om en mer marknadsorienterad jordbrukssektor. har regeringen i skrivelse till redovisat en samlad strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder(skr. 2008/09:167). Regeringens regelförenklingsarbete beräknas sänka de administrativa kostnaderna för de areella näringarna väsentligt, för resultatredovisningen hänvisas till Regeringens skrivelse 2008/09:206. För att ytterligare bidra till lönsamhetsutveckling inom lantbrukssektorn har det sammanlagda uttaget av socialavgifter och allmänna löneavgifter samt expansionsfondsskatten sänkts . Dessutom har möjligheten till avdrag för inventarier av mindre värde utökats. Regeringens pågående satsningar inom den svenska livsmedelssektorn har bidragit till en ökad export av livsmedel, ökad turism och flera arbetstillfällen i hela landet. Företagen har kunnat dra nytta av marknadens ökade efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. Regeringen har undertecknat en ny renbeteskonventionen mellan och som ger förutsättningarna för en långsiktigt hållbar renskötsel över . Regeringens nya vildsvinspolitik för att ta till vara viltresursen och minska skador på gröda började . Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade åtgärder som påbörjats bidrar till att nå målet Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. 2.4.2De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion För att mäta måluppfyllelsen redovisas bl.a. följande indikatorer inom de olika delområdena under målet: -statistik av utsläpp av växthusgaser samt kväve och ammoniak, användningen av växtskyddsmedel och antal anlagda våtmarker m.m., -energianvändning och biobränsleanvändning, nyetablering av anläggningar, -fiskeflottans kapacitet, landningsstatistik kvantitativt och värdemässigt samt fiskekvoter, antal och kapacitet för landningskontroller, -utbildnings- och forskningsstatistik. Indikatorerna mäter vissa effekter på miljön och hur genomförande av omställning till förnybar energi fortgår. Regeringens arbete med att åstadkomma en hållbar förvaltning inom den gemensamma fiskeripolitiken belyses genom indikatorer inom fiskeområdet. Utbildnings- och forskningsstatistik avspeglar kompetensläget inom sektorn. Regeringen arbetar med att ta fram flera och tydligare indikatorer för målet och resultatet avses redovisas i budgetpropositionen . De gröna näringarnas klimatarbete har jordbrukets utsläpp av växthusgaser minskat med . Minskningen kan förklaras med lägre användning av handelsgödsel och minskade volymer stallgödsel, införande av åtgärder för att reducera kväveförlusterna till vatten och minskad areal brukad åker. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162) anger regeringen att utsläpp av växthusgaser ska minska jämfört med . Ett samlat åtgärdsprogram för att uppnå målet ingår också i propositionen. Målet gäller för den icke-handlande sektorn, som i huvudsak består av transport-, bostads- och jordbrukssektorn. I linje med detta har regeringen beslutat om ett antal uppdrag till bl.a. , och . I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) pekar regeringen ut ett antal viktiga forskningsområden varav ett är klimat och miljö. De största strategiska områden som är direkt inriktade mot klimatarbetet är hållbart nyttjande av naturresurser, energi samt effekter på naturresurser, ekosystemtjänster och biologisk mångfald. I landsbygdsprogrammet för perioden 2013 ingår ett antal åtgärder för att minska jordbrukets utsläpp av växtnäringsämnen. Ett flertal av dessa har en positiv effekt för klimatet. Särskilt kan nämnas stöd till anläggning och skötsel av våtmarker. Inom ramen för programmet finns också stöd till investeringar till biogasproduktion där stallgödsel utgör en viktig råvara. De åtgärder som gjorts och görs inom ramen för lagstiftning och inom landsbygdsprogrammet bidrar till att minska jordbrukets utsläpp av växthusgaser och till att anpassa jordbruket till ett förändrat klimat. De uppdrag som regeringen beslutat om i enlighet med propositionen En skogspolitik i takt med tiden (prop. 2007/08:108) kommer bidra till de gröna näringarnas klimatarbete genom minskade utsläpp och en mer hållbar produktion och konsumtion. Exempelvis har fått i uppdrag att utveckla sin rådgivning och infor- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 mation för att höja skogsbrukets kunskapsnivå om metoder för en långsiktigt hållbar ökning av tillväxten i skogen samt att tillsammans med tydliggöra tillämpningen av gällande regelverk för dikesrensning på skogsmark. har fått i uppdrag att utreda möjligheter till intensivodling av skog på mark som saknar höga naturvärden och Skogforsk har, via Formas, fått i uppdrag att ta fram riktlinjer för vilket föryngringsmaterial som ska rekommenderas på olika marker ur produktions- och miljöperspektiv samt beskriva hur tillgången på förädlat plantmaterial kan öka. Klimatfrågan är en global utmaning som kräver internationellt samarbete för att nå resultat. Inom ramen för det för fiske, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) bildades en ny nordiska genresursarbetet, Nordiskt genresurscenter (NordGen). Dess grundläggande uppgift är att bidra till att säkra en bred genetisk mångfald av de resurser som kan kopplas till jord- och skogsbruk, trädgårdsbruk och livsmedelsproduktion med särskilt fokus på nya utmaningar med anledning av klimatförändringarna. träffades ministrarna inom MR-FJLS i Selfoss, för att diskutera hur ett konkurrenskraftigt skogsbruk i kan möta klimatförändringar och krav på bra vatten. Ett resultat blev den s.k. Selfossdeklarationen om hållbart skogsbruk. Regeringen är drivande i de globala förhandlingarna kring ett nytt klimatavtal som ska komplettera Kyotoprotokollet för tiden , inklusive de skogliga frågorna. Under pågående ordförandeskap, och inför i , har detta arbete ytterligare intensifierats. Genom en ökad produktion av biomassa kan ett ökat upptag av koldioxid åstadkommas. Biomassan kan antingen lagras i skogen eller ersätta andra mer energikrävande material samt utnyttjas som biobränsle. Det finns även stor potential att minska negativ klimatpåverkan genom att minska den pågående avskogning av skogsmark till annan markanvändning som sker i många . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Energianvändningen inom de gröna näringarna Energianvändningen inom de gröna näringarna har minskat . Enligt statistik från har energianvändningen inom För att minska beroendet av fossil energi är en effektiv och hållbar energianvändning en viktig komponent, som också stärker de gröna näringarnas långsiktiga konkurrenskraft. För de areella näringarna kommer kraven att öka på ett hållbart uttag av biomassa där utsläppen av växthusgaser minimeras som andra miljöaspekter beaktas. Särskilt bedöms uttaget och användningen av restprodukter för energiändamål öka. Dessutom har regeringen givit berörda myndigheter i uppdrag att kartlägga de areella näringarnas energianvändning och ge förslag på möjliga energieffektiviseringsåtgärder. Förnybar energi från jord och skog Enligt statistik från har tillförseln av biobränsle för energiproduktion ökat . Till viss del kan utvecklingen förklaras med starkare styrmedel och en ökad medvetenhet om behovet av en omställning av dagens fossila energisystem. utgör produktionen av bioenergi från jord och skog cirka en femtedel av totala tillförda energi. kommer från skogssektorn. Den andel av bioenergin som kommer från jordbruksektorn är liten. Av den svenska åkerarealen användes 2008 för energiproduktion. Därutöver kommer energiråvara från jordbrukets biprodukter. kom och överens om ett direktiv om främjande av förnybar energi. Direktivet innehåller bl.a. målsättningar för förnybar energi samt kriterier för bedömning av biodrivmedel och andra flytande biobränslens hållbarhet. Kriterierna är utformade för att skydda miljön, men även sociala aspekter har lyfts in i kriterierna. Den totala energitillförseln av biobränsle har ökat och beror till stor del på en ökad produktion och användning inom skogssektorn. Inom jordbruket har intresset för att odla Salix minskat , framförallt på grund av höjda spannmålspriser. Produktion och användning av förnybar energi inkl. bioenergi blir allt viktigare för att minska utsläppen av växthusgaser och ställa om energisystemen. Detta gäller såväl i som på global nivå. Energieffektivisering utgör också en viktig del i detta arbete. Propositionerna En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat respektive Energi (prop. 2008/09:162 och prop. 2008/09:163) visar på sektorernas betydelse i den kommande omställningen till ett fossilfritt samhälle. Bland annat kommer en utökad produktion av bioenergi som råvara till el- och värmesektorn att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 spela en avgörande roll för att nå målet att användningen av fossila bränslen för uppvärmning ska avvecklas till 2020 och för ambitionshöjningen för förnybar elproduktion. De gröna näringarna har potential att bidra till reducerade utsläpp av växthusgaser i andra sektorer om produktionen för energiändamål ökar eller om man utnyttjar biprodukter i högre utsträckning. Omvärldsfaktorer, såsom världsmarknadspriserna, energipriserna och politikens fortsatta utformning, har stor betydelse för hur stor produktionen kan bli. Satsningen på investeringsstöd för biogasproduktion förväntas öka intresset för att producera biogas på gårdsnivå. Utsläppen av växthusgaser uppskattas kunna minska med koldioxid som en följd av denna satsning. Förbättra miljön och landskapet Det övergripande målet för insatserna i landsbygdsprogrammet (axel 2) är utveckling och bevarande av ett attraktivt landskap och en levande landsbygd och stimulans till en Tabell 2.8 Åtgärder för en bättre miljö och ett attraktivt landskap nackdelar (kompensationsbidrag) Areal som brukas (ha) Antal utförare av insatsen Areal betesmark, slåtterängar (ha) Värdefulla natur- och kulturmiljöer Areal återmark (ha) Utförare, samebyar etc. Areal med ersättning (ha) Areal traditionellt odlade bruna bönor (ha) Areal med minskning (ha) Areal med minskad förlust av växtnäring och risk vid växtskyddsåtgärder (ha) Jordbruksmark (ha) Andel jordbruksmark (%) Antal djurenheter i certifierad Areal som brukas utan att växa igen med bevarade natur- och kulturvärden (ha) Areal med förbättrad mark- och vattenkvalitet (ha) Restaurerad areal (ha) Anlagda eller restaurerade våtmarker Areal (ha) 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 resurseffektiv och hållbar produktion med minskad miljöpåverkan. En helhetssyn på landskapet stärker landsbygdens attraktionskraft för boende och företagande. Den strategiska inriktningen är att -skapa helhetssyn på landskapet som resurs för boende, rekreation, utveckling och hållbar tillväxt och som bärare av ett natur- och kulturarv, -främja aktivt brukande av jordbruksmark i områden med naturgivna nackdelar, -stärka utvecklingen av brukningsmetoder som minskar negativ miljöpåverkan. I redovisningen av uppnådda resultat ingår även miljöersättningar som grundas på femåriga åtaganden, som jordbrukare ingick under förra programperioden 20002006 men som finansieras inom ramen för nuvarande program. Landsbygdsprogrammet har en hög miljöambition med insatser som medverkar till att nationella miljökvalitetsmål och internationella åtaganden med anknytning till jord- och skogsbruket och till landskapets natur- och kulturvärden kan uppfyllas. Flera av miljöersättningarna inom programmet har dock en lägre anslutning än väntat. Åtgärder inom programmet är i flera fall avgörande för att målen ska kunna nås. Måluppfyllelsen varierar mellan olika åtgärder. Den samlade bedömningen är att de flesta målen för insatserna har uppfyllts eller är på väg att uppfyllas. I regeringens proposition om en sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170 ) betonas landsbygdsprogrammets betydelse för att uppnå åtaganden för att minska näringsbelastningen inom för och ett antal nya åtgärder föreslås.