prop · GX031d15 · 2009-09-21 00:00:00 — Ändamålen för anslaget är förvaltningskostnader vid Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) och kostnader för nationell medfinansiering av s.k. tekniskt stöd inom Eu- ropeiska socialfonden. Svenska är förvaltande och attesterande myndighet för det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning avseende programperioden 20072013. Svenska är även förvaltande myndighet för Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal avseende programperioden 20002006. Vidare är Svenska ansvarig myndighet för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare inom EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar. En redogörelse för denna fond lämnas under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Med anledning av övergången till kostnadsmässig redovisning av förvaltningsanslag sker en teknisk justering av anslaget vilken har inneburit att har förts bort som indragning av anslagsbelopp 2009. Av samma anledning minskas anslaget även följande år, vilket framgår under rubriken i tabellen för härledning av anslagsnivån 20102012. I beräkningarna av anslaget har hänsyn även tagits till att medel har avsatts inom programbudgeten för det nationella strukturfondsprogrammet för s.k. tekniskt stöd som får täcka vissa administrativa kostnader. Detta stöd ska medfinansieras under anslaget. Hänsyn har även tagits till vissa administrativa medel inom Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndighetens förvaltningsutgifter. 3.7.61:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för utbetalningar av stöd från Europeiska socialfonden för programperioden 20072013. Utbetalningarna avser delfinansiering av det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning. Från anslaget utbetalas även den statliga medfinansieringen av insatser, inom programmet, för kompetensutveckling av sysselsatta. Svenska ESF- rådet svarar för utbetalningarna under anslaget. Bidraget från Europeiska socialfonden uppgår till . Beräknat på en valutakurs om per euro enligt gällande förordning (1999:710) om valutakurs vid stöd från motsvarar detta belopp . På anslaget tillkommer den statliga medfinansieringen av insatser inom programmet för kompetensutveckling av sysselsatta om totalt för programperioden. Anslagssparandet uppgår till , vilket bl.a. avspeglar en viss fördröjning av starten av det nationella strukturfondsprogrammet jämfört med tidigare bedömningar. De genom beslut intecknade medlen under anslaget per uppgår till . Från årets början till och med juli har betalats ut. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Verksamheten inom det nationella strukturfondsprogrammet omfattar bl.a. fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget kan således medföra utgifter för kommande budgetår. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser för anslaget som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20112015. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.23 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden -1 250 000 -1 521 000 -1 405 216 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 1 . Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 27 349 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är förvaltningskostnader och finansieringsbidrag för (). IFAU:s uppdrag är att främja, stödja och genomföra uppföljningar och utvärdering av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, studier av arbetsmarknadens funktionssätt, utvärdering av effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet samt utvärdering av socialförsäkringens effekter på arbetsmarknaden. Myndigheten ska särskilt fokusera på de samlade effekterna av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och de reformer och särskilda uppdrag regeringen fattar beslut om inom detta område. Myndigheten ska vidare sprida information om resultaten av sina uppföljningar, utvärderingar och studier till andra myndigheter och intressenter. IFAU har genomfört sitt uppdrag med goda resultat. De rapporter och Working papers som myndigheten har publicerat har haft hög trovärdighet och kvalitet. IFAU får åta sig såväl bidragsfinansierade som avgiftsbelagda utvärderingsuppdrag. finansierade IFAU knappt en femtedel av sin verksamhet med hjälp av externa anslag och avgifter, vilket är något mindre än 2007, då andelen uppgick till en fjärdedel. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden IFAU beviljar bidrag för externa projekt som kan omfatta mer än ett budgetår. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:7 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20112013. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.26 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Med anledning av övergången till kostnadsmässig redovisning av förvaltningsanslag sker en teknisk justering av anslaget vilket har inneburit att har förts bort som indragning av anslagsbeloppet . Arbetsmarknadspolitiska program utgör en stor offentlig utgift. Det är därför viktigt att följa upp och utvärdera insatsernas och Arbetsförmedlingens effektivitet. IFAU utgör en viktig resurs i detta arbete. IFAU ska även genomföra utvärderingar av effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet samt utvärdera socialförsäkringens effekter på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:7 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndighetens förvaltningsutgifter. 3.7.81:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 55 104 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är förvaltningskostnader vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). IAF är förvaltningsmyndighet för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen och ska utöva tillsyn över arbetslöshetskassorna samt ha tillsyn över Arbetsförmedlingens hantering av ärenden som påverkar arbetslöshetsförsäkringen. Med anledning av övergången till kostnadsmässig redovisning sker en teknisk justering av anslaget vilket har inneburit att har förts bort som en indragning av anslagsbelopp . Av anslagssparandet har förts bort från anslaget som en indragning av anslagsbelopp. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3.7.91:9 Bidrag till administration av grundbeloppet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 52 008 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är bidrag till förvaltningskostnader i den kompletterande arbetslöshetskassan Alfa. Utgifterna avser administrationen av grundbeloppet för de personer som inte är anslutna till någon arbetslöshetskassa. uppgick antalet ersättningstagare i arbetslöshetskassan Alfa till totalt cirka 36 700 personer, varav de som inte var anslutna uppgick till 24 000 personer. Antalet anslutna ersättningstagare minskade och icke anslutna . Antalet ersättningstagare, såväl anslutna som icke anslutna, har minskat kraftigt . Detta är delvis en konsekvens av de förändringar i arbetslöshetsförsäkringen som genomfördes men det beror också på det gynnsamma arbetsmarknadsläget . har däremot antalet personer som begär ersättning ökat väsentligt. Bara beviljades 26 600 personer er- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Denna kraftiga ökning av antalet ersättningsärenden som arbetslöshetskassan Alfa nu möter har medfört att handläggningstiderna hos arbetslöshetskassan är alltför långa. Administrationsavgiften som tas ut från dem som inte är anslutna uppgår till per ersättningsdag fr.o.m. . Denna höjning är dock temporär då den avser att delfinansiera de ökade insatser som arbetslöshetskassan nu vidtar för att korta handläggningstiderna. In- komsterna från avgifterna räcker emellertid inte för att täcka kostnaderna och regeringen gör bedömningen att anslagsnivån bör vara i nivå med innevarande år. Regeringen ser över avtalet som reglerar de ekonomiska förhållandena mellan arbetslöshetskassan Alfa och staten, för att säkerställa att anslagsnivåerna är rimliga i förhållande till arbetslöshetskassans uppdrag. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:9 Bidrag till administration av grundbeloppet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3.7.101:10 Bidrag till Stiftelsen 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet för anslaget är bidrag till Stiftelsen för de åtaganden sven- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ska staten har för verksamheten samt kompensation för de ökade kostnader som uppstår för och till följd av att utbildningstjänsterna är mervärdesskattepliktiga i . Stiftelsen är en svensk statlig stiftelse som enligt en överenskommelse med och anordnar utbildningar. Syftet är att främja åtgärder som bidrar till att utveckla arbetsmarknaden och att stärka det regionala samarbetet för i första hand de nordligaste delarna av , och . Stiftelsen ska uppnå sitt ändamål genom att bl.a. utveckla, organisera och genomföra utbildningar inom avtalade områden. Samtliga medverkande länder har numera en riksrekrytering till utbildningarna. Förutom statsbidraget finansierar stiftelsen verksamheten genom intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. Utöver stiftelsens stadgar regleras verksamheten av en överenskommelse mellan länderna som omförhandlas . var stiftelsen föremål för en utvärdering som () i ska initiera med sikte på eventuella förändringar av överenskommelsen. Utvärderingen resulterade i fortsatt förtroende och en ny fyraårig överenskommelse tecknades för 20072010. Verksamheten har i huvudsak avsett tillhandahållande av arbetsmarknadsutbildningar, gymnasieutbildningar samt anpassade företagsutbildningar. har elevtillströmningen på stiftelsens 295 utbildningsplatser varit god och den totala beläggningen har uppgått till . Detta är dock en försämring av beläggningen jämfört med . Avtalade årsplatser har fördelats mellan länderna på följande sätt: 80, 70 och 145 årsplatser. Anslaget ökas med för att kompensationen för mervärdesskatten till de övriga nordiska länderna fördyrats. Finansiering sker genom att anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . 3.7.11 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget avser ersättningar till arbetstagare för lönefordringar enligt lönegarantilagen (1992:497) vid konkurs och vid företagsrekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion. Anslaget ska även täcka administrativa kostnader hos Kammarkollegiet för förvaltning av anslaget. Från anslaget ersätts också länsstyrelserna för arbetet med att betala ut ersättning för lönefordringar. Lönegarantiersättningen utgör ett skydd om arbetsgivaren går i konkurs eller genomgår en företagsrekonstruktion och den anställde har utestående lönefordringar. Anslaget är nettobudgeterat, vilket innebär att belopp som återkrävs vid konkurser och företagsrekonstruktioner förs till anslaget och får användas för utbetalning av ersättning. De viktigaste utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är utvecklingen av antalet konkurser och företagsrekonstruktioner, antalet anställda och deras lönenivåer, liksom antalet dagar som lönegarantiersättningen utbetalas. En begränsning av utgifterna utgörs av det lagstadgade maxbeloppet som motsvarar fyra gånger basbeloppet per person. Inkomstsidan påverkas av hur stora tillgångar som kan återkrävas vid konkurser och företagsrekonstruktioner. antogs och rådets direktiv /94/EG av om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens (kodifierad version). Direktivet ersätter de EG-direktiv som är föremål för kodifieringen utan att någon innehållsmässig ändring görs av de gemenskapsrättsliga lönegarantireglerna. Eftersom det nya direktivet måste genomföras i svensk lagstiftning har regeringen fattat beslut om en proposition (prop. 2009/10:4) med nödvändiga ändringar av 1 § lönegarantilagen. Som ett led i arbetet med att förbättra förutsättningarna för företag har beslutat att det är möjligt för företag att använda lös egendom som säkerhet för lån i näringsverksamhet. Syftet är att förstärka säkerheten, så att det blir lättare för företag att låna medel. beslutade att avskaffa statens förmånsrätt för återkrav av utbetald lönegaranti. En sådan ändring väntas innebära att konkurser kommer att belasta statens finanser i större utsträckning än tidigare, framför allt genom att staten går miste om intäkter. har medel som återkrävts vid konkurser och företagsrekonstruktioner och som nettobudgeteras på anslaget för bidrag till lönegarantiersättning minskat betydligt. fick staten tillbaka av utbetalda lönegarantier. har återkraven legat på , vilket ökar utgifterna för lönegarantin jämfört . Minskningen av återkraven beror med stor sannolikhet på att statens förmånsrätt för återkrav av utbetald lönegaranti har avskaffats. uppgick bruttoutgifterna för lönegarantiersättningen till , de administrativa utgifterna till (de administrativa utgifterna belastar anslaget nästkommande budgetår) och inkomsterna till . Inkomsterna ökade som bruttoutgifterna ökade jämfört med . Nettoutgifterna ökade därmed jämfört med . Anslagssparandet har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. Tabell 3.34 Nettoutgifter m.m. för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning respektive 2009 Antalet företagskonkurser uppgick till 4 200 , vilket är en ökning jämfört med (se tabell 3.35). Antalet anställda i de aktuella företagen uppgick till 17 300, vilket är mer än . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Lönegaranti vid företagsrekonstruktion infördes . Antalet rekonstruktioner uppgick till 300 och har därmed ökat med jämfört med . Antalet berörda anställda i företagsrekonstruktioner uppgick till drygt 21 400 personer, varav anställda vid utgjorde cirka 3 900 personer, och har ökat med 18 900 personer jämfört med . Antalet personer som har fått lönegarantiersättning vid konkurs eller företagsrekonstruktion uppgick till drygt 37 500 juli 2008juni 2009 (se tabell 3.36), vilket är en ökning med 21 100 personer jämfört med . Den genomsnittliga ersättningen per person, inklusive arbetsgivaravgift, uppgick till och har därmed ökat med jämfört med /2008. Det genomsnittliga antalet dagar med lönegarantiersättning vid konkurs eller företagsrekonstruktion uppgick till 51 och är därmed oförändrat jämfört med . Tabell 3.35 Företagskonkurser m.m. Antal anställda berörda av Antal anställda berörda av Källa: Tillväxtanalys och Kammarkollegiet. Tabell 3.36 Antal personer med lönegarantiersättning m.m. 2006 Källa: Kammarkollegiet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.37 Antal personer med lönegarantiersättning m.m. uppdelat på företagskonkurs och företagsrekonstruktion 2008 Antal personer med lönegaranti- Antal personer med lönegarantiersätt- Genomsnittlig ersättning per person vid Genomsnittlig ersättning per person vid per person vid konkurs per person vid företagsrekonstruktion Källa: Kammarkollegiet. Vid tidigare beräkningar av anslaget har antalet konkurser och företagsrekonstruktioner underskattats. Därför föreslås anslaget ökas med på tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget har även tilldelats på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition till följd av fler anställda i företag i konkurs och i företagsrekonstruktion än beräknat. Jämfört med anvisade medel på statsbudgeten beräknas utgifterna bli högre på grund av att antalet konkurser och företagsrekonstruktioner har ökat betydligt mer än tidigare beräknat. Jämfört med vårproposition beräknas utgifterna bli högre 2010, högre 2011 och lägre 2012. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 3 . Tabell 3.38 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetslivspolitiken är indelad i områdena Arbetsmiljö, Arbetsrätt och Lönebildning. Arbetsmiljöområdet omfattar insatser för ett väl fungerande arbetsmiljöarbete. I området ingår tillsyn och övrig verksamhet. Vidare ingår bl.a. stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten. Resultat inom arbetsmiljöområdet redovisas under avsnitt 4.4.1. Verksamheten vid redovisas på anslagsnivå under avsnitt 4.9.1. Arbetsrättsområdet behandlar de arbetsrättsliga frågorna, förutom den del som avser statlig arbetsrätt (se redovisning av Statliga arbetsgivarfrågor inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning). Resultat redovisas under avsnitt 4.5.1. Verksamheterna vid Arbetsdomstolen och för arbetstagares uppfinningar redovisas på anslagsnivå, under avsnitten 4.9.2 och 4.9.3. Lönebildningsområdet avser insatser för en väl fungerande lönebildning och medling i arbetstvister. I området ingår verksamhet, som bl.a. avser kostnader för medling, informationsarbete och statistikproduktion. Resultat inom lönebildningsområdet redovisas under avsnitt 4.6.1. Verksamheten vid redovisas på anslagsnivå under avsnitt 4.9.5. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Arbetsliv 2:3 för arbetstagares uppfinningar 2:4 Internationella arbetsorganisationen () 2008 14 23:6 för Arbetslivsinstitutet2 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99 bet. 2008/09:FiU21. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Anslaget 2008 14 23:6 för är uppfört som ett äldreanslag till följd av att tidigare anställda vid har rätt att begära pensionsersättning . Utgifterna för arbetslivspolitiken beräknas minska med 2009 jämfört med . Minskningen beror främst på att för upphörde . I jämförelse med anvisade medel i statsbudgeten förväntas de prognostiserade utgifterna bli lägre, vilket främst förklaras av att utgifterna under anslaget 2:1 beräknas bli lägre. Minskningen av anslaget beror främst på en teknisk justering till följd av övergången till kostnadsmässig redovisning av förvaltningsanslag, se vidare avsnitt 4.9.1. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas de totala utgifterna för området Arbetsliv bli lägre 2009, vilket även det främst beror på lägre utgifter för . Jämfört med vårproposition beräknas utgifterna för området bli högre 2010, lägre 2011 och högre 2012. Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Detta mål var tidigare beslutat av (prop. 2003/04:1, bet. 2003/2004:AU1, rskr. 2003/04:70) för politikområdet Arbetsliv. Målet för politikområdet Arbetsliv upphävdes i samband med budgetpropositionen , eftersom den enhetliga verksamhetsstrukturen med en indelning av utgiftsområden i politikområden och verksamhetsområden upphörde. Regeringen gör dock bedömningen att detta mål även fortsättningsvis bör gälla för arbetslivspolitiken. Arbetslivspolitiken ska bidra till att nå målen för den ekonomiska politiken och därmed även medverka till att skapa förutsättningar för en hög och uthållig tillväxt samt full sysselsättning. pågår ett arbete med att utforma den framtida arbetsmiljöpolitiken. En utgångspunkt för detta arbete är att skapa förutsättningar för fler samt bättre och mer utvecklande arbeten som utanförskapet för dem som står långt från arbetsmarknaden ska kunna brytas. Se vidare avsnitt 4.8.2. Arbetsmiljö: Arbetsmiljön ska förebygga ohälsa och olycksfall samt motverka att människor utestängs från arbetet. En god arbetsmiljö tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till målen inom arbetslivspolitiken. Se vidare avsnitt 4.4.1, 4.5.1 och 4.6.1. 4.3.2EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning Strategin för tillväxt och sysselsättning, den s.k. Lissabonstrategin, beslutades . är den EU:s gemensamma ramverk för att främja en långsiktig utveckling med hållbar tillväxt och full sysselsättning.