prop · GX0378 · 2009-12-21 00:00:00 — får, efter samråd med de parter som inte är med- lemmar i , anta en föreslagen ändring med den majoritet som avses i artikel 20 d i stadga. Ändringen skall träda i kraft efter utgången av från den dag ändringsförslaget delgavs parterna. får en part till generalsekreterare anmäla invändningar mot att ändringen träder i kraft för parten i fråga. Om en tredjedel av parterna anmäler invändningar till generalsekrete- raren mot att ändringen träder i kraft, skall den inte träda i kraft. Om mindre än en tredjedel av parterna anmäler invändningar till gene- ralsekreteraren, skall ändringen träda i kraft för de parter som inte har anmält någon invändning. När en ändring har trätt i kraft enligt punkt 2 och en part har anmält invändning mot den, skall ändringen träda i kraft för den berörda parten i den månad som följer efter den dag då parten underrät- tade generalsekreterare om sitt godkännande av ändringen. Om en tvist skulle uppstå mellan parterna om tolkningen eller tillämp- ningen av denna konvention, skall de söka lösa tvisten genom förhand- ling eller andra fredliga medel efter deras eget val, inbegripet hänskju- tande av tvisten till en skiljedomstol vars avgöranden skall vara bindande för parterna eller till , efter överenskommelse mellan de berörda parterna. Parterna skall regelbundet samråda i syfte att: a)lägga fram förslag för att underlätta och förbättra konventionens fak- tiska tillämpning och genomförande, innefattande identifiering av pro- blem liksom verkan av förklaringar som gjorts enligt konventionen; b)yttra sig över fördragsenligheten av en vägran att utlämna som till- ställts dem i enlighet med artikel 20, punkt 8; c)lägga fram förslag till ändring av denna konvention i enlighet med artikel 27; d)yttra sig över förslag till ändring av konventionen som tillställts dem i enlighet med artikel 27, punkt 3; e)uttala sig om varje fråga som rör tillämpningen av denna konvention och underlätta informationsutbyte om betydelsefull rättslig, politisk eller teknisk utveckling. Partsamrådet skall sammankallas av generalsekreterare närhelst han finner det nödvändigt och under alla förhållanden då en majoritet av parterna eller ministerkommittén begär dess sammankallan- de. Parterna skall biträdas av sekretariat i att utföra sin funk- tioner enligt denna artikel. 1.En part får när som helst säga upp konventionen genom ett meddelan- de ställt till generalsekreterare. 2.Uppsägningen börjar gälla i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då generalsek- reteraren mottog meddelandet. generalsekreterare skall meddela medlemsstaterna, Europe- iska gemenskapen, de icke-medlemsstater som har deltagit i utarbetandet av konventionen och de stater som har anslutit sig till den eller inbjudits att ansluta sig till den om a)undertecknanden, b)deponering av ratifikations-, godtagande-, godkännande- och anslut- ningsinstrument, c)dag för konventionens ikraftträdande enligt artikel 23, d)förklaringar enligt artiklarna 1, punkt 2, 22, punkt 4 och 25, e)andra handlingar, underrättelser eller meddelanden som rör konventio- nen. Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndi- gade, undertecknat denna konvention. Upprättad i på engelska och franska, vilka båda texter är lika giltiga, i ett enda exemplar, som skall deponeras i arkiv. generalsekreterare skall översända bestyrkta kopior till varje medlemsstat i , Europeiska gemen- skapen, de icke-medlemsstater som har deltagit i utarbetandet av konven- tionen och till de stater som har inbjudits att ansluta sig till den. 1.Konvention för bekämpande av olaga besittningstagande av luftfartyg, dagtecknad i ; 2.Konvention för bekämpande av brott mot den civila luftfartens säker- het, antagen i ; 3.Konvention om förebyggande och bestraffning av brott mot diploma- ter och andra internationellt skyddade personer, antagen i den 4.Internationell konvention om tagande av gisslan, antagen i ; 5.Konvention om fysiskt skydd för nukleärt kärnämne, antagen i ; 6.Protokoll för bekämpande av våldsbrott på flygplatser som används för civil luftfart i internationell trafik, antagen i ; 7.Konvention för bekämpande av brott mot sjöfartens säkerhet, antagen i ; 8.Protokoll om bekämpande av brott mot säkerheten för fasta plattfor- mar belägna på kontinentalsockeln, antagen i ; 9.Internationell konvention om bekämpande av bombattentat av terroris- ter, antagen i ; 10.Internationell konvention om bekämpande av finansiering av terro- rism, antagen i ; 11.Internationell konvention för bekämpande av nukleär terrorism, anta- gen i . 1 Tillägg till bilagan antaget av ställföreträdarekommittén vid deras 1034 möte (, dagordningspunkt 10.1) och som trätt i kraft i enlighet med artikel 28 i konventionen. EU:s rambeslut om ändring av rambeslutet om be- kämpande av terrorism Europeiska unionens officiella tidning L 330/21 RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING VI I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN RÅDETS RAMBESLUT 2008/919/RIF om ändring av rambeslut /475/RIF om bekämpande av terrorism EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA RAMBESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 29, 31.1 e och 34.2 b, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av yttrande (1), och av följande skäl: (1)Terrorism är en av de allvarligaste kränkningarna av de universella värdena mänsklig värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet samt respekt för de mänskliga rättighe terna och de grundläggande friheterna, på vilka Euro peiska unionen är grundad. Det är också en av de grövsta formerna av angrepp på demokratin och rättsstatsprinci pen, som är gemensamma för medlemsstaterna och på vilka Europeiska unionen är grundad. (2)Rådets rambeslut /475/RIF av om bekämpande av terrorism (2) utgör grunden för Euro peiska unionens politik för terrorismbekämpning. Infö randet av en rättslig ram som är gemensam för alla medlemsstater, och särskilt av en harmoniserad definition av terroristbrott, har gjort det möjligt att utveckla och utvidga politiken för terrorismbekämpning utan att göra avkall på respekten för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen. (3)Hotet från terrorismen har vuxit snabbt , som terrorismens aktivister och anhängare har ändrat sina tillvägagångssätt, bland annat genom att er sätta strukturerade och hierarkiskt uppbyggda grupper med delvis självständiga celler som är löst knutna till varandra. Dessa celler binder samman internationella nät (1) Ännu ej offentliggjort i EUT. (2) EGT L 164, 22.6.2002, s. 3. verk och förlitar sig i allt högre utsträckning på ny tek nik, särskilt Internet. (4)Internet utnyttjas för att inspirera och mobilisera lokala terroristnätverk och individer i . Eftersom det ut gör en källa till information om terrorismens medel och metoder fungerar det också som en sorts virtuellt trä ningsläger. Verksamhet som syftar till att offentligt upp mana till terroristbrott eller till rekrytering och utbildning för terroristsyften har ökat kraftigt till en mycket låg kostnad och risk för de inblandade. (5)I Haagprogrammet för ett stärkt område med frihet, sä kerhet och rättvisa, som antogs av , framhålls att ett effektivt förebyg gande och bekämpande av terrorism med fullständigt beaktande av grundläggande rättigheter kräver att med lemsstaterna inte begränsar sin verksamhet till att upp rätthålla sin egen säkerhet, utan även inriktar sig på hela unionens säkerhet. (6)I rådets och kommissionens handlingsplan för genom förande av Haagprogrammet för ett stärkt område med frihet, säkerhet och rättvisa (3) erinras om att det krävs en global strategi för att möta terrorismen och att medbor garnas förväntningar på unionen inte kan förbigås och att unionen heller inte får misslyckas med att uppfylla dessa förväntningar. Dessutom anges att det är nödvän digt att fokusera på olika aspekter av förebyggande, be redskap och motåtgärder för att ytterligare förbättra och, om så är nödvändigt, komplettera medlemsstaternas för måga att bekämpa terrorism, med inriktning i första hand på rekrytering, finansiering, riskbedömning, skydd av kritiska infrastrukturer och konsekvenshantering. (7)Enligt detta rambeslut ska brott med anknytning till ter rorism kriminaliseras som ett bidrag till det mer all männa politiska målet att förebygga terrorism genom att minska spridningen av sådant material som kan förmå personer att utföra terroristattacker. (3) EUT C 198, , s. 1. L 330/22 Europeiska unionens officiella tidning (8)I säkerhetsråds resolution (2005) uppmanas stater att, i överensstämmelse med sina förpliktelser enligt internationell rätt, vidta nödvän diga och lämpliga åtgärder för att i lag förbjuda anstiftan till terroristhandlingar och förebygga sådant beteende. I FN:s generalsekreterares rapport against terrorism: recommendations for a global counter-terrorism strategy av tolkas ovannämnda resolution som en grund för kriminalisering av anstiftan till terroristbrott och rekrytering, också via Internet. I FN:s globala strategi för terrorismbekämpning av anges att FN:s medlemsstater är beslutna att undersöka hur de kan samordna insatser på internationell och re gional nivå för att bekämpa terrorism i alla dess former och yttringar på Internet. (9)I konvention om förebyggande av terrorism fastställs konventionsstaternas skyldighet att kriminalisera offentlig uppmaning till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terroristsyften, när sådana handlingar begås i strid med lag och avsiktligt. (10)Definitionen av terroristbrott, inklusive brott med an knytning till terroristverksamhet, bör bli föremål för yt terligare tillnärmning i alla medlemsstater, så att den täcker offentlig uppmaning till terroristbrott samt rekry tering och utbildning för terroristsyften, när sådana hand lingar begås avsiktligt. (11)Det bör fastställas påföljder för fysiska personer som avsiktligt har begått, eller juridiska personer som är an svariga för offentlig uppmaning till, terroristbrott, eller för rekrytering eller utbildning för terroristsyften. Dessa typer av gärningar bör bestraffas på samma sätt i alla medlemsstater, oavsett om de begås via Internet eller inte. (12)Eftersom målen för detta rambeslut inte i tillräcklig ut sträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av regler som är harmoniserade på europeisk nivå, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprin cipen i artikel 5 i EG-fördraget till vilken det hänvisas i artikel 2 i . I enlighet med proportionalitets principen i artikel 5 i EG-fördraget går detta rambeslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (13)Europeiska unionen iakttar de principer som erkänns i artikel 6.2 i och som avspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, sär skilt kapitlen II och VI. Ingenting i detta rambeslut får tolkas som om avsikten är att inskränka eller begränsa grundläggande rättigheter eller friheter, till exempel ytt randefrihet, mötesfrihet eller föreningsfrihet, rätten till skydd för privat- och familjeliv, inklusive rätten till res- pekt för brevhemligheten. (14)Offentlig uppmaning till terroristbrott samt rekrytering eller utbildning för terroristsyften är uppsåtsbrott. Därför får ingenting i detta rambeslut tolkas som om avsikten är att inskränka eller begränsa spridning av information i vetenskapligt eller akademiskt syfte eller för rapporter ingsändamål. Frågan om rätten att uttrycka radikala, po lemiska eller kontroversiella ståndpunkter i den offentliga debatten om känsliga politiska frågor, inklusive terrorism, faller utanför tillämpningsområdet för detta rambeslut, och i synnerhet definitionen av offentlig uppmaning till terroristbrott. (15)Genomförandet av en kriminalisering enligt detta rambe slut bör stå i proportion till brottets art och omständig heter, med hänsyn till de legitima mål som eftersträvas och deras nödvändighet i ett demokratiskt samhälle, och bör utesluta varje form av godtycklighet eller diskrimine- ring. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Rambeslut /475/RIF ska ändras på följande sätt: 1.Artikel 3 ska ersättas med följande: Brott med anknytning till terroristverksamhet I detta rambeslut gäller följande definitioner: a)offentlig uppmaning till terroristbrott: att sprida eller på an nat sätt göra ett meddelande tillgängligt för allmänheten i syfte att anstifta till något av de brott som anges i arti kel 1.1 a-h, om detta handlingssätt, oavsett om det är fråga om att direkt förespråka terroristbrott eller inte, medför fara för att ett eller flera sådana brott begås. b)rekrytering för terroristsyften: att försöka förmå en annan person att begå något av de brott som anges i artikel 1.1 ah eller artikel 2.2. c)utbildning för terroristsyften: att tillhandahålla instruktioner för tillverkning eller användning av sprängämnen, skjutva pen, andra vapen eller skadliga eller farliga ämnen, eller instruktioner om andra speciella metoder eller tekniker, i syfte att begå något av de brott som anges i artikel 1.1 ah och med vetskap om att de kunskaper som tillhanda hålls är avsedda för detta ändamål. Europeiska unionens officiella tidning L 330/23 Varje medlemsstat ska vidta de åtgärder som är nöd vändiga för att följande uppsåtliga gärningar ska betraktas som brott med anknytning till terroristverksamhet: a)Offentlig uppmaning till terroristbrott. b)Rekrytering för terroristsyften. c)Utbildning för terroristsyften. d)Grov stöld i syfte att begå något av de brott som anges i artikel 1.1. e)Utpressning i syfte att begå något av de brott som anges i artikel 1.1. f)Upprättande av förfalskade administrativa dokument i syfte att begå något av de brott som anges i artiklarna 1.1 ah och 2.2 b. 3.För att en gärning enligt punkt 2 ska vara straffbar behöver ett terroristbrott inte ha begåtts. 2.Artikel 4 ska ersättas med följande: Medhjälp, anstiftan och försök 1.Varje medlemsstat ska vidta de åtgärder som är nöd vändiga för att straffbelägga medhjälp till något av de brott som anges i artikel 1.1, artiklarna 2 eller 3. 2.Varje medlemsstat ska vidta de åtgärder som är nöd vändiga för att straffbelägga anstiftan till något av de brott som anges i artikel 1.1, artikel 2 eller artikel 3.2 df. 3.Varje medlemsstat ska vidta de åtgärder som är nöd vändiga för att straffbelägga försök att begå något av de brott som anges i artiklarna 1.1 och 3.2 df, med undantag för innehav enligt artikel 1.1 f och brott enligt artikel 1.1 i. 4.Varje medlemsstat får besluta att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att straffbelägga försök att begå något av de brott som anges i artikel 3.2 b och c. Grundläggande principer som rör yttrandefrihet Detta rambeslut ska inte medföra krav på att medlemsstaterna ska vidta åtgärder som står i strid med grundläggande principer som rör yttrandefrihet, särskilt tryckfrihet och yttrandefrihet i andra medier såsom följer av konstitutionella traditioner eller regler om pressens eller andra mediers rättigheter, ansvar samt om en särskild rättegångsordning för dem, när dessa regler hör samman med fastställande eller begränsning av ansvar. 1.Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i detta rambeslut senast den 9 de cember 2010. Vid genomförandet av detta rambeslut ska med lemsstaterna se till att kriminaliseringen står i proportion till de legitima mål som eftersträvas och som är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle, och varje form av godtycklighet och diskriminering ska uteslutas. 2.Senast den 9 december 2010 ska medlemsstaterna till rådets generalsekretariat och kommissionen överlämna texten till de bestämmelser genom vilka skyldigheterna enligt detta rambeslut införlivas med deras nationella lagstiftning. På grund val av en rapport som upprättas utifrån denna information och en rapport från kommissionen ska rådet bedöma om medlemsstaterna har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta rambeslut. Detta rambeslut träder i kraft som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. EU:s rambeslut om bekämpande av terrorism samt rådsuttalande Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 164/3 (Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen) om bekämpande av terrorism (2002/475/RIF) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA RAMBESLUT med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, artikel 31 e och artikel 34.2 b i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av yttrande (2), och av följande skäl: (1)Europeiska unionen bygger på de allmängiltiga värdena mänsklig värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet, re- spekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggan- de friheterna. Den grundar sig på principerna om demo- krati och om rättsstaten, principer som är gemensamma för medlemsstaterna. (2)Terrorismen är en av de allvarligaste överträdelserna av dessa principer. I La Gomera-förklaringen, som antogs vid rådets informella möte , fördöms terrorismen som ett hot mot demokratin, mot det fria utövandet av de mänskliga rättigheterna och mot den ekonomiska och sociala utvecklingen. (3)Alla eller vissa medlemsstater är parter i ett antal kon- ventioner om terrorism. I konvention av om bekämpande av terrorism be- traktas terroristbrott inte som politiska brott, som brott förknippade med politiska brott eller som brott inspirera- de av politiska motiv. har antagit konventionen om bekämpande av bombattentat av terro- rister av och konventionen om bekämpande av finansiering av terrorism av den 9 de- cember 1999. pågår inom Förenta natio- nerna förhandlingar om ett utkast till en övergripande konvention mot terrorism. (4)På Europeiska unionens nivå antog rådet rådets och kommissionens handlingsplan för att på bästa sätt genomföra bestämmelserna i draget om upprättande av ett område med frihet, (1) EGT C 332 E, 27.11.2001, s. 300. (2) Yttrandet avgivet (ännu ej offentliggjort i EGT). säkerhet och rättvisa (3). Vidare bör hänsyn tas till rådets slutsatser av samt den hand- lingsplan mot terrorism som antogs av Europeiska rådets extra möte . En hänvisning till terrorism gjordes i slutsatserna från i och från Europe- iska rådet i . Terrorism nämndes också i kommissionens meddelande till rådet och om halvårsuppdatering- en av resultattavlan för framstegen i skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (). Dessutom antog en rekom- mendation om bekämpande av terrorism. Vidare bör det erinras om att de ledande industriländerna (G7) och vid sitt möte i förordade 25 åtgärder för att bekämpa terrorismen. (5)Europeiska unionen har vidtagit många särskilda åtgärder för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet: rådets beslut av om att ge Europol i uppdrag att behandla brott som begåtts eller misstänks bli begångna i samband med terroristaktiviteter som rik- tar sig mot liv, hälsa, personlig frihet och egendom (4), rådets gemensamma åtgärd 96/610/RIF av den 15 okto- ber 1996 om att upprätta och föra ett register över spe- cialiserad kompetens, skicklighet och sakkunskap när det gäller att bekämpa terrorism för att underlätta samarbe- tet om att bekämpa terrorism mellan Europeiska unio- nens medlemsstater (5), rådets gemensamma åtgärd 98/ 428/RIF av om inrättande av ett euro- peiskt rättsligt nätverk (6) med ansvar för frågor om ter- roristbrott (se särskilt artikel 2), rådets gemensamma åtgärd 98/733/RIF av om att göra deltagande i en kriminell organisation i unionens medlemsstater till ett brott (7) samt rådets re- kommendation av om samarbete i kampen mot finansiering av terroristgrupper (8). (3) EGT C 19, 23.1.1999, s. 1. (4) EGT C 26, 30.1.1999, s. 22. (5) EGT L 273, 25.10.1996, s. 1. (6) EGT L 191, , s. 4. (7) EGT L 351, 29.12.1998, s. 1. (8) EGT C 373, 23.12.1999, s. 1. L 164/4 Europeiska gemenskapernas officiella tidning (6)En tillnärmning av definitionen av terroristbrott bör ske i alla medlemsstater, inbegripet definitionen av brott som begås av terroristgrupper. Dessutom bör påföljder och sanktioner som återspeglar allvaret i sådana brott före- skrivas för fysiska och juridiska personer som begått eller är ansvariga för sådana brott. (7)Regler om jurisdiktion bör fastställas för att säkerställa att terroristbrottet kan bli föremål för en effektiv lagför- ing. (8)Offren för terroristbrott är sårbara, och särskilda åtgärder bör därför vidtas med tanke på dem. (9)Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig grad ensidigt kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av behovet av ömsesidighet bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta rambeslut inte utöver vad som är nödvändigt för att upp- nå dessa mål. (10)Detta rambeslut respekterar de grundläggande rättighe- terna, såsom de säkerställs i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och grund- läggande friheterna, och som de följer av de författnings- enliga traditioner som är gemensamma för medlemssta- terna såsom principer i gemenskapsrätten. Unionen iakttar de principer som fastställs i artikel 6.2 i Fördraget om Europeiska unionen och avspeglas i Europeiska unio- nens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel VI i denna. Inget i detta rambeslut kan tolkas som om syftet vore att begränsa eller hindra de grundläggan- de rättigheterna eller friheterna, t.ex. strejkrätt, mötesfri- het, föreningsfrihet eller yttrandefrihet, inbegripet rätten att tillsammans med andra bilda fackföreningar och an- sluta sig till sådana fackföreningar för att försvara sina intressen och den därmed sammanhängande rätten att demonstrera. (11)Detta rambeslut reglerar inte de väpnade styrkornas verksamhet under en väpnad konflikt enligt definition i internationell humanitär rätt, av vilken denna regleras, och en stats väpnade styrkors verksamhet när de utövar sina officiella uppgifter, i den mån denna regleras av and- ra regler i internationell lagstiftning. traktas som terroristbrott i enlighet med brottsbeskrivningarna i nationell lagstiftning, när de begås i syfte att injaga allvarlig fruktan hos en befolkning, otillbörligen tvinga offentliga organ eller en internationell organisation att utföra eller att avstå från att utföra en viss handling, eller allvarligt destabilisera eller förstöra de grundläggande poli- tiska, konstitutionella, ekonomiska eller sociala strukturerna i ett land eller i en internationell organisation, a)angrepp mot en persons liv som kan leda till döden, b)allvarliga angrepp på en persons fysiska integritet, c)människorov eller tagande av gisslan, d)förorsakande av omfattande förstörelse av en regerings- anläggning eller offentlig anläggning, transportsystem, infrastruktur, inklusive datasystem, en fast plattform be- lägen på kontinentalsockeln, en offentlig plats eller pri- vat egendom, som kan komma att utsätta människoliv för fara eller förorsaka betydande ekonomiska förluster, e)kapning av luftfartyg och fartyg eller andra kollektiva transportmedel eller godstransportmedel, f)tillverkning, innehav, förvärv, transport, tillhandahållan- de eller användning av skjutvapen, sprängämnen eller kärnvapen, av biologiska eller kemiska vapen, samt, när det gäller biologiska och kemiska vapen, forskning och utveckling, g)utsläpp av farliga ämnen eller orsakande av brand, översvämningar eller explosioner, vilka utsätter männis- koliv för fara, h)att störa eller avbryta försörjningen av vatten, elkraft el- ler andra grundläggande naturresurser, när detta utsätter människoliv för fara, i)hot om att utföra någon av de handlingar som räknas upp i punkterna ah. 2.Detta rambeslut skall inte kunna ha som effekt att skyldig- heten att respektera de grundläggande rättigheterna och de grundläggande rättsprinciperna i enlighet med vad som fastställs i artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen på något sätt ändras. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.