prop · GW03199 · 2009-05-15 00:00:00 — Trots detta har branschens intresse för att rekrytera elever från programmet varit måttligt. En för- till detta är att yrkesutgångarna uppfattas som otydliga. Handel är en tydlig och växande bransch. Administration förekommer i all verksamhet men kvalifikationskraven för området är otydliga. Detta avspeglas även i det nuvarande handels- och administrationsprogrammet. Regeringen bedömer därför att utbildningen inom området administrativ service behöver bli tydligare. och kommun tillstyrker programmet. menar att det finns en stark efterfrågan på administratörer av enklare tjänster. Både och menar att kopplingen mellan administrativa serviceyrken och handelns område är svag och att administrativ service lika gärna kan kopplas till programmet för ekonomi. Svensk handel föreslår ett program inriktat mot handel och företagande. Regeringen delar uppfattning att det finns en efterfrågan på personal med administrativ kompetens på gymnasial nivå. Denna efter- frågan finns både inom offentlig verksamhet och inom branscher som inte är kopplade till handel. Den gymnasiala administrativa utbildningen är en yrkesutbildning och bör därför inte slås samman med det högskole- Regeringen delar Svensk handels syn på att det finns en koppling mellan handel och företagande. Regeringen avser att ge i uppdrag att överväga på vilket sätt entrepre- nörskap kan ingå som en del i handels- och administrationsprogrammet. Hantverksprogrammet ska ge en grundläggande yrkesutbildning för arbete inom olika hantverksområden för produktion, reparation och service. Dagens hantverksprogram har inga nationellt fastställda inrikt- ningar. För att förtydliga programmets innehåll föreslår utredaren fem nationella inriktningar; frisör, skrädderi, finsnickeri, florist och hantverk. För de fyra största hantverksområdena föreslås således inriktningar, medan inriktningen hantverk är öppen mot olika mindre hantverksom- råden på samma sätt som dagens hantverksprogram. Om ett program får nationella inriktningar ökar elevernas möjligheter att komma in på en utbildning som de har intresse och fallenhet för. Att ett program får in- riktningar ökar också elevernas möjligheter att söka utbildningen och tas emot i första hand i andra kommuner. Frisörföretagare och har uttryckt oro för att frisörbranschen har problem med överetablering, vilket sägs leda till arbetslöshet och förekomst av svart arbetskraft. Regeringens bedömning är dock att de tydligare kraven för arbetsplatsförlagt lärande kommer leda till en bättre dimensionering av frisörutbildningen (se av- snitt 6.4). Regeringen avser att ge i uppdrag att överväga på vilket sätt entreprenörskap kan ingå som en del i hantverksprogrammet. Hotell- och turismprogrammet ska ge en grundläggande yrkesutbildning för arbete inom hotell-, konferens- eller turismområdet. I dagens gymna- sieskola är utbildningarna inom hotell och turism splittrade på flera olika program. Regeringen anser att en sammanhållen utbildning inom om- rådet skapar förutsättningar för mer kvalificerad och fördjupad yrkesut- bildning som leder till tydligare yrkesutgångar där eleverna i högre grad blir anställningsbara. tillstyrker det föreslagna programmet. kommun och Föreningen och Turismutbildare anser att strukturen och de föreslagna inriktningarna på programmet är bra. Företrädare för branschen har i sina remissvar framhållit att det ofta krävs eftergymnasial utbildning för anställning. Svenska resebyråföre- ningen menar dock att ett gymnasieprogram med inriktning mot turism kan vara en utmärkt språngbräda för vidare studier vid . Turistnäringen är en av snabbast växande näringar med arbetstillfällen inom t.ex. hotell, konferens, upplevelseindustri, resor och guidning. Området konferens, event och värdskap är en växande sektor inom turistnäringen. Regeringen anser att branschens engagemang är avgörande för att tydliggöra yrkeskrav på ett sådant sätt att det blir möj- ligt för och huvudmännen att matcha utbildningens innehåll mot branschens kompetensbehov. Inom turismbranschen finns många små företag. Regeringen anser att kunskaper i företagande är av stor vikt för arbetet inom turistnäringen. Detta är något som både Verket för näringslivsutveckling och Norr- bottens läns landsting har fört fram. Industritekniska programmet ska ge en grundläggande yrkesutbildning för arbete inom modern industriteknisk produktion. Utredaren föreslår att det inom programmet ska finnas fyra nationella inriktningar; maskin-, process-, underhålls- samt plåt- och svetsteknik. Det nuvarande industri- programmet saknar nationella inriktningar, men om en lokal inriktning på programmet omfattar minst 400 poäng så är den enligt dagens regler riksrekryterande. Det har fått som konsekvens att det finns ett mycket stort antal lokala inriktningar inom dagens industriprogram. Det har i sin tur lett till att programmet blivit otydligt och svårt att överblicka för både arbetsgivare och elever. Regeringen anser att programmet bör ha natio- nella inriktningar för att öka tydligheten. Programmet bör dock vara utformat så att det medger anpassning till lokala förhållanden. Programmets innehåll bör även breddas genom att utbildningen för tryckeriteknik flyttas från det nuvarande medieprogrammet och utbild- ningen för industriell livsmedelsproduktion flyttas från det nuvarande livsmedelsprogrammet till det industritekniska programmet. Metallgruppen ställer sig positiv till det föreslagna programmet och dess inriktningar. anser att det är väl motiverat att inordna de grafiska yrkesutbildningarna i programmet för industriell teknik. Forum för livsmedelsindustrin anser att det är angeläget att den processtekniska utbildningen för livsmedelsindustrin kan genomföras både inom industritekniska programmet och el- och energiprogrammet. Forum för livsmedelsindustrin menar att branschen efterfrågar den kompetens som dagens automationsinriktning på det nuvarande el- programmet leder till (jämför avsnitt 6.3.4). Naturbruksprogrammet ska ge en grundläggande yrkesutbildning för arbete med djur, odling eller skogsbruk. Dagens naturbruksprogram har inga nationellt fastställda inriktningar. För att förtydliga programmets innehåll har utredaren föreslagit tre nationella inriktningar; djurhållning, odling och gröna miljöer samt skog och vatten. Om ett program får nationella inriktningar ökar elevernas möjligheter att komma in på en utbildning som de har intresse och fallenhet för. Att ett program får in- riktningar ökar också elevernas möjligheter att söka utbildningen och tas emot i första hand i andra kommuner. Programmet bör leda till ett antal tydliga yrkesutgångar, t.ex. inom mjölkproduktion, växtodling samt jakt- och viltvård. Branscherna inom området har arbetat fram certifikat för olika yrken för att tydliggöra vilken kompetens som krävs. Naturbruksprogrammet utgör en rekryteringsgrund för flera hög- skoleutbildningar vid bland annat . Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i den fortsatta beredningen av programmets innehåll även överväga vilka behörighets- givande kurser som bör erbjudas. Restaurang- och livsmedelsprogrammet ska ge en grundläggande yrkes- utbildning för arbete inom områden såsom restaurang, bageri, charkuteri, delikatess och catering. I dagens gymnasieskola är utbildningarna inom restaurang och livs- medel fördelade på hotell- och restaurangprogrammet samt livsmedels- programmet. Den gymnasiala yrkesutbildning som avser hantverks- mässig beredning, tillagning, hantering, servering och försäljning av mat bör, enligt regeringen, samlas i ett sammanhållet nationellt program. En sammanhållen utbildning skapar förutsättningar för mer kvalificerad och fördjupad yrkesutbildning som leder till tydligare yrkesutgångar där eleverna i högre grad blir anställningsbara. Restaurang- och livsmedels- programmet ska fokusera på hantverksmässig hantering. Därför bör den del av det nuvarande livsmedelsprogrammet som utbildar för industriell livsmedelsproduktion föras över till det nya industritekniska programmet. Konstruktionen av restaurang- och livsmedelsprogrammet hänger samman med det föreslagna hotell- och turismprogrammet. Regeringen bedömer att de två programmen tillsammans, vart och ett med en tydlig egen profil inriktad mot var sin del av besöksnäringen, kommer att stärka besöksnäringen som helhet genom en ökad attraktionskraft hos utbild- ningarna och genom ökade möjligheter till yrkesfördjupning. tillstyrker det föreslagna programmet för restaurang och livs- medel och menar att inriktningarna täcker in behoven och att yrkesutgångarna är tydliga. kommun anser att det är bra att hotellinriktningen frikopplas från restaurangutbildningen. VVS- och fastighetsprogrammet ska ge en grundläggande yrkesutbild- ning för arbete med installation, drift och underhåll inom VVS, ventila- tions-, kyl- och värmepump- eller fastighetsskötarbranschen. Det föreslagna programmets utbildning inom klimat- och VVS-om- rådet bedrivs inom energiprogrammet, som är ett av de minsta programmen. En förklaring till elevernas svaga intresse för det nuvarande energiprogrammet kan vara energiprogrammets otydliga karaktär. Den föreslagna programstrukturen innebär att en del av dagens energiprogram flyttas till det nya el- och energiprogrammet. Sjöfartsutbildningen som också ingår i det nuvarande energiprogrammet behandlas i avsnitt 6.6. tillstyrker strukturen för programmet. VVS Företagen, , Svensk Ventilation och Kyl- entreprenörernas förening anser att det är värdefullt med ett gemensamt program för VVS, klimat och fastighetsteknik. Vård och omsorgsprogrammet ska ge en grundläggande yrkesutbildning för arbete inom vård- och omsorgsområdet, t.ex. som undersköterska. Behovet av personal inom området väntas öka , framför allt när det gäller vård och omsorg för äldre. Utredaren föreslår att programmet för vård och omsorg inte ska vara indelat i nationella inriktningar i syfte att skapa ett stort utrymme för programgemensamma karaktärsämneskurser. På så sätt skapas förutsätt- ningar för att ge eleverna bred yrkeskompetens för arbete såväl inom omsorgen för personer med funktionsnedsättning som äldreomsorg samt inom hälso- och sjukvård, utan begränsning till vårdtagarnas ålder eller verksamhetsform. Flera remissinstanser ställer sig positiva till utredarens förslag att programmet utformas utan inriktningar. påpekar skol- verk, och Kommuner och Landsting samt att fler yrkesutgångar behöver lyftas fram. Bland annat nämns vårdbiträden, skötare, vårdare, personliga assistenter, boendestödjare och hemvårdare. Inom programfördjupningen bör enligt regeringens uppfattning elever kunna specialisera sig inom olika områden. Regeringen avser att i ett kommande uppdrag angående innehållet i samtliga gymnasieprogram uppdra åt att utreda om vård- och omsorgsprogrammet bör ha nationella inriktningar och vilka yrkesut- gångar programmet ska kvalificera för. Regeringen kommer att ta slutlig ställning till om programmet ska ha nationella inriktningar efter det att berett frågan ytterligare. Kommuner och Landsting är kritiskt till att eleverna inte får grundläggande behörighet till högre studier. Regeringen konstaterar att vård- och omsorgsprogrammet utgör en rekryteringsgrund för fram- för allt sjuksköterskeutbildningen. bör därför ges i uppdrag att överväga vilka behörighetsgivande kurser som bör erbjudas på programmet. Regeringens förslag: Ett yrkesprogram ska innehålla arbetsplatsför- lagt lärande (APL) om inte annat följer av meddelade föreskrifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om minsta omfattning av det arbetsplatsförlagda lärandet för att ett yrkesprogram ska få anordnas samt om undantag från kravet på APL. Utredarens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredaren har föreslagit att något undantag från kravet på arbetsplats- förlagt lärande (APL) inte ska finnas. Remissinstanserna: Företrädare för branscher och centrala yrkes- nämnder är överlag positiva till förslaget. Teknikföretagen anser att det arbetsplatsförlagda lärandet är en omistlig del för möjligheterna att säkerställa kvalitet i utbildningen och uppnå anställningsbarhet. En majoritet av de skolhuvudmän som yttrat sig, däribland , och kommuner samt , bedömer att kravet på obligatoriskt APL kan bli svårt att upp- fylla i praktiken. Bland annat anförs att det inom ett antal branscher paradoxalt nog kan vara svårt att hitta platser för arbetsplatsförlagd ut- bildning (APU) som det råder arbetskraftsbrist. Företrädare för flera mindre kommuner i glesbygd, däribland kommun, Jämt- lands gymnasieförbund och , har uttryckt en oro för att deras möjlighet att erbjuda gymnasial yrkesutbildning kommer att minska. menar dock att förslaget kan innebära ett incitament för både huvudmän och branscher att tillsammans ordna platser. Flera remissinstanser, däribland kommun och , är positiva till att begreppet APL ersätter APU. Bland annat anförs att begreppet redan är etablerat och bättre be- skriver verksamhetens innehåll. menar också att det kan bidra till att öka arbetsplatsernas möjlighet att ta emot elever. Skälen för regeringens förslag: APL är avgörande för att yrkesut- bildningen ska få sådan kvalitet, djup och verklighetsförankring att eleverna blir anställningsbara. Regeringen anser att yrkesutbildning handlar om mer än yrkeskunskaper. Det handlar också om att förstå yrkeskulturen och att bli del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats för att utveckla en yrkesidentitet. Därför anser regeringen att den nuvarande benämningen arbetsplatsförlagd utbildning bör bytas mot arbetsplats- förlagt lärande. Mötet med arbetslivet är även något som elever värde- sätter högt. Det framkom bland annat i de djupintervjuer med elever om redovisat i studien hoppade du av (2007). Därför kan ett väl fungerande samarbete med arbetslivet både bidra till att öka yrkesutbildningens attraktionskraft och till att elever i större ut- sträckning fullföljer sin utbildning. APL ger också eleverna en god inblick i företagandets villkor och innebär en möjlighet för elever att börja bygga upp ett eget nätverk av potentiella framtida arbetsgivare, vilket kan underlätta etableringen på arbetsmarknaden. Regeringen tar huvudmännens oro över brist på på stort allvar och inser att det finns perioder då det inte är möjligt för en huvudman att i alla delar uppfylla kraven gällande APL. har företrädare för arbetsgivare, branscher och centrala yrkesnämnder uttryckt ett starkt stöd för förslaget om tydligare krav på APL. Regeringen anser att detta engagemang är en förutsättning både för att eleverna ska få en yrkesutbildning av hög kvalitet och för att trygga den framtida kompetensförsörjningen. genomförde och utveckling () en granskning av svensk yrkesutbildning. En av var att skärpa kraven på APL för att skapa en bättre överensstämmelse mellan utbudet av yrkesutbildning och efter- frågan på arbetsmarknaden. Dagens reglering medger att styrelsen för utbildningen får besluta om att byta ut APU mot skolförlagd utbildning, om styrelsen inte kan skaffa fram platser i föreskriven omfattning. Detta undantag har, enligt regeringens mening, utnyttjats i alldeles för hög utsträckning. medfört att många elever inte fått den kontakt med arbetslivet som krävs. Att begränsa dagens möjlighet till undantag innebär tydligare krav på både huvudmän och arbetsgivare vilket skapar incitament till ökade in- satser för att skapa . Regeringens uppfattning är att den arbetsplatsförlagda delen av en yrkesutbildning är så avgörande för kvaliteten att utbildningen i normal- fallet inte bör anordnas om APL inte kan tillhandahållas under överskåd- Tillgången på varierar dock . ningarna kan snabbt ändras för en arbetsgivare som träffat avtal om APL med en huvudman. Regeringen bedömer därför att om för- svinner på grund av händelser som huvudmannen inte kunnat förutse då eleven togs emot till en utbildning, bör huvudmannen även fortsättningsvis kunna förlägga motsvarande del av utbildningen till Elevens rätt att fullfölja det program som han eller hon börjat på måste i ett sådant undantagsfall väga tyngre. Andra rimliga skäl för undantag från kravet på APL är, enligt regeringens uppfattning, t.ex. de skoljordbruk som bedrivs inom naturbruksprogrammet. betraktas som likvärdiga med arbetsplatser. Vidare kan vissa utbildningar av säkerhetsskäl inte förläggas till en arbetsplats, t.ex. delar av utbildningen av flygtekniker. Regeringen avser att i förordning införa bestämmelser som innebär att kraven på huvudmännen att anordna APL ökar som en viss flexibilitet kommer att finnas även i Ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter föreslås därför. Regeringens förslag: Gymnasial lärlingsutbildning ska införas som en alternativ väg till yrkesexamen inom gymnasieskolans yrkes- program. Gymnasial lärlingsutbildning kan börja första, andra eller tredje läsåret. Den ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. Regeringens bedömning: Regeringen avser att återkomma med ytterligare reglering av den gymnasiala lärlingsutbildningen i förord- ning. Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Dess- utom har utredaren föreslagit att en nationell utbildningsplan för den gymnasiala lärlingsutbildningen ska fastställas och att det arbetsplats- förlagda lärandet ska struktureras i utbildningsblock. Utbildningsblocken ska fastställas i lokala utbildningsplaner. Remissinstanserna: En överväldigande majoritet av remissin- stanserna, däribland , , frisörföretagare, handel, , Myndig- heten för kvalificerad yrkesutbildning, , Lärarför- bundet, Akademikers , univer- sitet, , VVS Företagen, Sweboat (Båt- branschens riksförbund) samt Sågverkens och , tillstyrker förslaget att införa gymnasial lärlingsutbildning som en alternativ väg till yrkesexamen. () föreslår att begreppet företagsförlagd yrkesutbildning ska användas i stället för gymnasial lärlingsutbildning. ECY anser att benämningen gymnasial lärlingsutbildning kan leda till förväxlingar med branschens färdigutbildning. är tveksamt till att dela upp den arbetsplatsförlagda delen i olika block. Verket menar att nationella kurser inte utgör något hinder för att elevens inlärning sker i mer övergripande former och större sammanhang som motsvarar de block som utredaren föreslagit. föreslår därför att myndigheten ges möjlighet att fortsätta bereda frågan om eventuella block i det kommande arbetet med reformen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Regeringen anser att införandet av gymnasial lärlingsutbildning är avgörande för att vitalisera yrkesutbildningen i . Det som karaktäriserar gymnasial lärlings- utbildning är att den i högre grad än övrig utbildning bedrivs på en eller flera arbetsplatser. Gymnasial lärlingsutbildning kommer bland annat att bidra till ökad flexibilitet av yrkesutbildningens utformning. Genom lokalt samråd mellan skola och arbetsliv ges goda möjligheter att utforma den gymnasiala lärlingsutbildningen utifrån lokala förutsättningar. Regeringen bedömer att införandet av gymnasial lärlingsutbildning kommer att gynna både elever och avnämare. Ungdomar har olika sätt att lära. En del elever föredrar produktionsnära och verklighetsbaserat lärande i arbetslivet. Gymnasial lärlingsutbildning kan även innebära att eleverna ges bättre inblick i företagandets villkor. För många elever kommer gymnasial lärlingsutbildning att vara ett attraktivt alternativ till skolförlagd utbildning. Ur avnämarnas perspektiv kan gymnasial lärlingsutbildning också vara något mycket positivt. uttrycker i sitt remissvar ett starkt stöd för införande av gymnasial lärlingsutbildning. I sitt remissvar redovisar organisationen resultatet av en enkät bland med- lemsföretagen som gjordes . Den visar att mer än hälften av småföretagen är intresserade av att ta emot en lärling. Behörighetsregler och examensmål kommer att vara gemensamma för skolförlagd utbildning och för gymnasial lärlingsutbildning, vilket skapar förutsättningar för att jämföra resultaten av de olika utbild- ningsformerna. Sådana jämförelser kan t.ex. handla om genomströmning och om etableringen på arbetsmarknaden efter examen. Enligt regeringens bedömning är det angeläget att gymnasial lärlings- utbildning kan bedrivas inom både privat och offentlig verksamhet. För att undvika förväxling med branschens färdigutbildning ska benäm- ningen vara gymnasial lärlingsutbildning. Regeringen bedömer, i likhet med , att kursplaner inte utgör något hinder för att elevens inlärning sker i mer övergripande former och större sammanhang som motsvarar de block som utredaren föreslagit. Med anledning av den försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbild- ning som inleddes (se förordningen [2007:1349] om för- söksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning) har ut- format en kursplan för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen motsvarande 1 250 poäng. Regeringen anser att erfarenheter av tillämp- ningen av den särskilda kursplanen för försöksverksamheten bör tas till vara. Regeringen bedömer att det inte finns någon anledning att i skol- lagen (1985:1100) införa nya begrepp för styrdokumenten för gymnasial lärlingsutbildning. Regeringens förslag: Behöriga sökande till gymnasial lärlingsutbild- ning som börjar första läsåret har rätt att bli mottagna i första hand endast i den egna kommunen eller i en kommun eller ett landsting som ingår i samma samverkansområde för utbildningen som hem- kommunen. Till en gymnasial lärlingsutbildning som börjar första läs- året ska också behöriga sökande tas emot i första hand, om de är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder någon utbildning på det aktuella programmet. Behöriga sökande ska vidare tas emot i första hand, om de sökt till ett yrkesprogram i skolförlagd form som hemkommunen endast anordnar som gymnasial lärlingsutbildning. Om en kommun antar en elev till gymnasial lärlingsutbildning, ska kommunen ha rätt till ersättning från elevens hemkommun enligt samma principer som gäller för skolförlagd utbildning. Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast ett fåtal instanser har kommenterat frågan är dock kritisk till för- slaget och menar att det för vissa yrken kan krävas ett upptagningsom- råde som är större än en enskild kommun för att matcha en lärling med ett utbildande företag. Skälen för regeringens förslag: För att gymnasial lärlingsutbildning ska komma till stånd krävs ett nära samarbete, lokalt och regionalt, mellan huvudmän och de arbetsgivare som ska ta emot lärlingar. Att ta emot en lärling är ett långsiktigt åtagande från arbetsgivarens sida. Sammantaget innebär det att skolhuvudmännen inte förfogar över vilka utbildningar som kan erbjudas på samma sätt som när det gäller skolförlagd yrkesutbildning. Därför kan av naturliga skäl kommunens skyldighet att anordna gymnasial lärlingsutbildning inte sträcka sig lika långt som när det gäller övrig utbildning. Regeringen föreslår, i likhet med utredaren, att elever från andra kommuner ska tas emot i andra hand, om den aktuella gymnasiala lärlingsutbildningen inte erbjuds i elevens hemkommun och hemkommunen erbjuder någon annan utbildning på programmet. är kritisk till denna lösning och menar att det för vissa små yrken kan krävas ett större upptagningsområde för att matcha en lärling med ett utbildande företag. Regeringens förslag innebär dock att den anordnande huvudmannen kan ta emot behöriga sökande från andra kommuner i mån av plats. Regleringen om mottagande handlar om elevers lika rättigheter till ut- bildning, oavsett var eleven bor och vad hemkommunen erbjuder. Regeringens förslag syftar till att minimera risken för oönskade inlås- ningseffekter. Genom regeringens förslag jämställs inte gymnasial lär- lingsutbildning fullt ut med skolförlagd utbildning, vad avser mottagande