prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — Som ett led i den fortsatta reformeringen av apoteksmarknaden och för att ytterligare förbättra tillgängligheten till läkemedel för konsumenterna kommer det att öppnas möjligheter att sälja vissa receptfria läkemedel på andra platser än öppenvårdsapotek . har till uppgift att fastställa vilka läkemedel som ska om- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 fattas av denna reglering. Det handlar i huvudsak om egenvårdsprodukter för lindriga åkommor, som exempelvis värk och feber, snuva och nästäppa, hosta och hudbesvär. Detta är en viktig del av apoteksreformen och den innebär att det sannolikt blir ett ökat antal försäljningsställen och längre öppettider. För försäljningen gäller en åldersgräns och yngre personer hänvisas i stället till öppenvårdsapoteken, där det finns möjlighet till farmaceutisk rådgivning. och kommunerna kommer att utöva tillsyn och kontroll över att näringsidkarna följer de regler som gäller för handeln. (S 2006:08) lämnade betänkandet Handel med läkemedel för djur (SOU 2008:46). Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . En fungerande kunskapsbildning och -spridning är en viktig förutsättning för att åstadkomma en kunskapsbaserad hälso- och sjukvård. Vårdinsatser som baseras på kunskap är i sin tur en förutsättning för ett gott utfall för patienten i form av bevarad eller ökad hälsa. Regeringen har gjort stora satsningar på kunskapsbildning i framför allt den forsknings- och innovationspolitiska propositionen, Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50), där regeringen t.ex. bedömer att klinisk utbildning på forskarnivå bör organiseras i form av nya kliniska forskarskolor, samt genom delegationen för klinisk forskning. I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen bedömer regeringen att ekonomiska satsningar bör göras på forskning inom bl.a. cancer, psykiatri, neurovetenskap och diabetes. Andra initiativ som regeringen tagit när det gäller att både påskynda implementering av befintlig kunskap och utveckla svensk forskning om hur man effektiviserar implementeringen av kunskap är den delfinansiering som sker i forskningsprogrammet från kunskap till praktik. Programmet har som syfte att länka samman akademi och praktik för att bygga upp en systematik kring hur befintlig kunskap ska komma till användning i den praktiska vården. De nationella riktlinjer som , på regeringens uppdrag, utformar för de stora folksjukdomarna utgör en stomme i den statliga kunskapsstyrningen på hälso- och sjukvårdsområdet. Regeringen gör särskilda satsningar för att fler riktlinjer ska sammanställas, som omfattar även tandvård och behandling av psykisk ohälsa. , , tar fram kunskapsunderlag som också är en grund i den statliga styrningen. Regeringen avser vidare att fortsätta avsätta särskilda medel för att förbättra kunskapsstödet för vårdgivare genom den upplysningstjänst som SBU, på basis av särskilda medel från regeringen, startade . Inom ramen för den nationella cancerstrategin kommer frågan om regionala cancercentrum att beredas av regeringen i syfte att förstärka den regionala strukturen för kunskapsbildning och kunskapsspridning inom cancerområdet. Liknande förslag om regionala centrum för kunskapsspridning och kunskapsbildning återfinns även i betänkandet Klinisk forskning ett lyft för sjukvården (SOU 2009:43) samt från tidigare utredningar som t.ex. . Regeringens politik för personer som har en psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning syftar till att dessa personer ska ges vård-, rehabiliterings- och stödinsatser utifrån sina behov och utifrån kunskap och beprövad erfarenhet. Genom den samlade psykiatrisatsningen vidtar regeringen en rad åtgärder, såsom satsningar på högskoleutbildning och forskning samt på läkarnas allmäntjänstgöring, i syfte att förbättra kunskapsspridning och kunskapsbildning och erbjuda kunskapsbaserade insatser. En kunskapsbaserad vård innebär att de behandlingsmetoder som används ska vila på evidens och beprövad erfarenhet. Regeringen avser att ge SBU ett uppdrag att i samverkan med relevanta aktörer starta ett projekt med syfte att identifiera behandlingsmetoder som inte är kunskapsbaserade. Att stödja huvudmännen och vården med att systematiskt identifiera kunskapsluckor kommer att skapa förutsättningar för att ytterligare effektivisera utnyttjandet av hälso- och sjukvårdens resurser. Utöver satsningen på en förstärkt tillgänglighet bedömer regeringen att det behövs ytterligare åtgärder för att stärka patientens ställning. Regeringen menar att när patienterna är delaktiga så bidrar det till positiva resultat i form av När patienten är ett barn, måste hänsyn tas till att barn har särskilda förutsättningar och behov som kan skilja sig från vuxnas, likaså till att flickor och pojkar har delvis olika behov. Regeringen vill öka patientens möjlighet att välja vård inom landet. finns i hälso- och sjukvårdslagen hinder för patienterna att välja vård i annat landsting. Patienten har inte rätt till behandling utanför det landsting inom vilket han eller hon är bosatt, om kan erbjuda en behandling som står i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Regeringen bedömer, i linje med förslag som kommit från utredningen om patientens rätt (SOU 2008:127), att dessa hinder bör undanröjas och har för avsikt att lämna en proposition med bl.a. dessa förslag . Om ett landsting inte klarar att ge vård inom vårdgarantins tidsgränser föreslås en skyldighet för att se till att patienten ges vård hos någon annan vårdgivare. Regeringen eftersträvar också att patienter i ska få ökade möjligheter att söka vård i andra medlemsstater inom EU. Under ordförandeskapet är således det förslag till direktiv om patienters rättigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård som presenterades av EU- kommissionen en prioriterad fråga för regeringen. Regeringens mål är att det så kallade patientrörlighetsdirektivet ska göra det tydligare och enklare för patienter som söker hälso- och sjukvård, inklusive tandvård, i andra EU-länder. Många patienter möter i sina kontakter med sjukvården ett stort antal olika vårdgivare. I den omfattande och komplexa struktur som sjukvården utgör kan det ofta vara svårt att som patient veta vart man ska vända sig och vem man ska kontakta i olika situationer. Därför avser regeringen att gå vidare med förslag, presenterade i Patientens rätt (SOU 2008:127), om att nuvarande bestämmelser om patientansvarig läkare ersätts med en skyldighet för landstingen att, vid behov, utse en fast vårdkontakt för att säkerställa att patientens behov av samordning, kontinuitet och patientsäkerhet tillfredsställs. Den fasta vårdkontakten ska, enligt utredningens förslag, inte kopplas till en viss personalkategori utan kan vara en person, ett team eller någon annan funktion. Denna fasta kontaktpunkt ska kunna bistå de patienter som behöver stöd med att överblicka sin egen vårdsituation och samordna olika vårdkontakter. Utredningen rätt har vidare lämnat förslag till att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utvidga patientens möjlighet att få en förnyad medicinsk bedömning. Regeringen anser att förslagen stärker patientens position och möjlighet till kontinuitet och inflytande och regeringen har därför för avsikt att lämna en proposition baserad på ovan nämnda förslag. Regeringen har uppmärksammat behovet av att förbättra bemötandet inom hälso- och sjukvården. En dialog med intressenterna inom vården har påbörjats, där man bl.a. diskuterat hur vården återför patienternas synpunkter på bemötandet och hur vården för samtal med patienten när misstag begåtts. För att mer systematiskt och kontinuerligt inhämta patienternas synpunkter på vården om bl.a. bemötandet ger regeringen också stöd för att utveckla en nationell patientenkät. Enkäten ska skickas ut både till patienter i primärvården och till patienter i den specialiserade hälso- och sjukvården. Enkäten går ut . I syfte att ytterligare stärka patientens ställning har regeringen genomfört en rad åtgärder för att öka mångfalden och valfriheten inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Den nya lagen om valfrihetssystem innebär att landsting och kommuner kan välja att införa ett system för fri etablering inom vård och omsorg. Från kommer det att vara obligatoriskt att tillämpa lagen inom primärvården. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka informationen till patienter och brukare i samband med införande av valfrihetssystemen. Regeringen vill bredda utbudet av vårdgivare och därmed ge patienterna möjlighet att välja vårdgivare efter behov och önskemål. Fler vårdgivare ger också ökad konkurrens, som i sin tur kan fungera som en drivkraft för kvalitetsförbättringar. Ett bredare utbud och en ökad valfrihet bidrar därmed också till att stärka den utvecklingskraft och tillväxtpotential som finns. Regeringen bedömer att ytterligare satsningar för att stimulera och förenkla företagande och entreprenörskap inom hälso- och sjukvården är nödvändiga. Dessa avser bl.a. en fortsatt satsning på den vägledning för offentlig upphandling inom vård och omsorg som Kammarkollegiet har regeringens uppdrag att ta fram. Regeringen avser vidare att genomföra ytterligare åtgärder för att främja entreprenörskap, en mångfald av utförare och förnyelse av välfärdssektorn inom vård och omsorg bl.a. utifrån det förslag till handlingsprogram som Verket för näringslivs- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utveckling (numera ) lämnade 2008. Handlingsprogrammet omfattar bl.a. förslag på satsningar för att öka export och internationalisering, underlätta innovationer samt stimulera entreprenörskap på gymnasie-, högskole- och universitetsutbildningar. Regeringen beslutade om en överenskommelse med de idéburna organisationerna inom det sociala området och Kommuner och Landsting. Regeringen vill bl.a. stödja en framväxt av en större mångfald av leverantörer inom vård och omsorg där de idéburna organisationerna utgör viktiga alternativ till den övriga hälso- och sjukvården och omsorgen. Regeringen bedömer att medborgaren i egenskap av skattebetalare och patient ska ha tillgång till oberoende analys och utvärdering av hälso- och sjukvårdens processer och resultat. Regeringen har därför bl.a. för avsikt att inrätta en nationell, oberoende granskningsfunktion som öppet ska utvärdera och analysera hälso- och sjukvården, inklusive effekterna av de reformer som regeringen vidtar. Den ökade patientrörligheten inom EU kan också bidra till att lättillgänglig och jämförbar information om kvaliteten på vården på olika håll i efterfrågas. In- rättandet av en oberoende granskningsfunktion är en del i arbetet med att dels värna valfriheten, dels ytterligare utveckla en hög och jämn kvalitet samt god tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Den oberoende granskningsfunktionen ska även vara ett stöd för de nationella beslutsfattarna, som kan få en bättre kunskapsgrund inför beslut om satsningar och förändringar av sjukvårdssystemet. Regeringen har fattat ett beslut om en nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser. Denna strategi stakar ut riktningen för arbetet med att ge patienten tillgång till information om vården. Informationen ska sedan bl.a. kunna användas för att göra informerade val av behandling, när så är möjligt, och val av vårdgivare. Regeringen anser att öppna jämförelser av vården utgör ett verktyg för att fullt ut kunna utnyttja potentialen i patientens fria vårdval. Regeringen menar att patienternas val av vårdgivare, i kombination med öppna redovisningar av vårdens processer och resultat, ytterligare intensifierar och påskyndar den positiva kvalitetsutvecklingen av svensk hälso- och sjukvård. En långsiktig handlingsplan för hur datatillgången för öppna jämförelser inom och hälso- och sjukvårdens vikti- gaste verksamhetsområden kan säkerställas behöver tas fram. Inom ramen för handlingsplanen bör även en beskrivning finnas för hur de nationella kvalitetsregistren kan utvecklas. Detta omfattar förslag på hur täckningsgraden kan förbättras, vilka ytterligare områden som bör omfattas av samt hur innehållet i registren kan utvecklas avseende variabler för t.ex. omvårdnad, livskvalitet, ledtider, patient/brukarupplevelse, funktionstillstånd och liknande. Den samlade handlingsplanen ska genomföras inom befintliga budgetramar. För att bl.a. skydda integriteten för den enskilde, så avser regeringen att överlämna en proposition till om etiska bedömningar av nya metoder i vården. Förslagen syftar också till att säkerställa att sådana nya metoder som kan ha betydelse för människovärde ska ha bedömts utifrån etiska aspekter innan de börjar tillämpas i vården. Förslagen grundar sig på departementspromemorian Etisk bedömning av nya metoder i vården (Ds 2008:47). Regeringen bedriver ett intensivt arbete för att främja utvecklingen av IT inom vården, och ska även fortsättningsvis göra det. Regeringen ser IT som en förutsättning för bl.a. kvalitetssäkring och patientsäkerhet. Därför har regeringen tillsammans med landstingen bl.a. satsat på att få till stånd en nationell patientöversikt som stegvis har börjat införas med målet att vara fullt implementerad i hela landet till 2011. Den nationella patientöversikten ska bl.a. medföra att patienten erbjuds kontinuitet och säkerhet i vården. En ny version av den Nationella IT- strategin kommer att presenteras . I den kommer bl.a. samspelet mellan landsting och kommuner att beskrivas i syfte att samordna det strategiska IT-arbetet inom både vård och omsorg. Det nationella arbetet på eHälsoområdet kommer alltmer att fokuseras på praktiska tillämpningar som ger en synlig nytta för såväl patienter som medborgare och vårdpersonal. koordinerar även ett stort EU-projekt epSOS som har som mål att erbjuda medborgare inom EU elektroniska recept samt nationella patientöversikter som fungerar över medlemsstaternas gränser. Projektet går in i en pilotfas där de modeller som har utvecklats ska testas i praktiken. På EU-nivå kommer arbetet i övrigt att fokusera på att integrera eHälsa i hälsostrategier på alla nivåer för att på så sätt inkludera IT som en naturlig del i den politiska hälso- och sjukvårdsagendan. Som framgår av regeringens psykiatriskrivelse, som överlämnades till , utgör valfrihet ett av tre huvudområden i regeringens politik för psykiatrin. Regeringen kommer därför att fortsätta satsningar för att patienter och brukare inom psykiatriområdet ges ökad möjlighet till delaktighet och självbestämmande, inom ramen för det som planerats i regeringens psykiatrisatsning. Regeringen anser det viktigt att personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning i ökad utsträckning ska ges möjlighet att välja och ha inflytande över vem som ska utföra vård-, rehabiliterings- och stödinsatser liksom utformningen av dessa insatser. Utsatta grupper, exempelvis inom psykiatriområdet, har ett särskilt behov av att vård och sociala insatser ges på ett patient- eller brukarfokuserat sätt. Regeringen bedömer det som viktigt att stärka och i ökad utsträckning formalisera samarbetet mellan kommuner och landsting så att ansvarsfördelningen för insatser för personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning blir tydligare. Regeringen har därför i propositionen Vissa psykiatrifrågor m.m. (prop. 2008/09:193) föreslagit att barns ställning inom hälso- och sjukvården stärks samt att landsting och kommuner blir skyldiga att, vid behov, upprätta individuella planer om sitt samarbete när det gäller personer med behov av insatser från såväl hälso- och sjukvård som socialtjänst. Barn ska, vid behov, få stöd från sjukvården, när deras anhöriga behandlas för psykisk sjukdom. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Inom ramen för det nya tandvårdsstödet har regeringen bl.a. tagit initiativ till en elektronisk prisportal som kommer att underlätta medborgarnas jämförelser av olika vårdgivares priser. Vidare har , på regeringens uppdrag, utbetalat medel till Kommuner och Landsting för att inom ramen för sjukvårdsrådgivningen utveckla en rådgivningstjänst avseende tandvård. Båda dessa tjänster kommer att lanseras och utgör viktiga verktyg i arbetet med att stärka patientens ställning på tandvårdsområdet. Ett av huvudsyftena med omregleringen av den svenska apoteksmarknaden är att via en mångfald av såväl större som mindre apoteksaktörer kunna erbjuda ett bredare och mer flexi- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 belt utbud av apotekstjänster. slutförs försäljningsprocessen avseende de apotek som ska avyttras till stora och medelstora köpare. För att skapa möjlighet för småföretagande överförs ett antal apotek till ett nyinrättat bolag som kan ha enskilda entreprenörer som delägare. Regeringen avser att noggrant, bl.a. via uppdrag till ett antal myndigheter, följa utvecklingen så att omregleringens syften uppnås med en bibehållen säkerhet och trygghet för den enskilda individen. I syfte att undvika att obetalda vårdavgifter som hänför sig till ett barn förs över på honom eller henne vid 18-årsdagen avser regeringen att föreslå ett tillägg i bl.a. hälso- och sjukvårdslagen och tandvårdslagen. I departementspromemorian, som utgör underlag för den kommande propositionen, föreslås att i de fall en avgift får tas ut av en patient som är underårig så är patienten inte betalningsansvarig utan det är förmyndaren som ansvarar för att avgiften betalas. Propositionen bedöms inte ha ekonomiska konsekvenser för vårdgivarna eller berörda myndigheter. Uppföljningen av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet ökar stadigt i omfattning, i enlighet med ambitionerna hos regeringen, huvudmännen, professionerna och akademin. Uppföljningen blir även mer och mer transparent. Uppföljningen bildar grund för ett lärande, som i sin tur är en förutsättning för det ständiga förbättringsarbete som bedrivs inom hälso- och sjukvården. Regeringen har tagit en rad initiativ på området och har man fattat beslut om en strategi för så kallade öppna jämförelser av vård och omsorg. Regeringen lämnar också stöd för att möjliggöra publicering av den årliga rapporten jämförelser. Regeringen avser att även fortsättningsvis aktivt stödja och driva på denna utveckling i samarbete med de aktörer som till stor del ansvarar för den positiva utvecklingen på området, dvs. vårdens professioner och huvudmän samt akademin. Regeringen driver utvecklingen genom bl.a. metodstöd, dit satsningen på nationella indikatorer kan räknas. ska, på regeringens uppdrag, presentera en nationell indikatorlista för god vård samt ta fram indikatorer kopplade 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 till nationella riktlinjer. Till metodstödet ska också det arbete som gör, på regeringens uppdrag, om termer och begrepp, inräknas. Regeringen framhåller vidare vikten av att öka andelen av den totala vårdvolymen som registreras och redovisas i de öppna jämförelserna. Det handlar såväl om att öka täckningsgraden i befintliga som att skapa nya register. Satsningar har också gjorts och görs på utbyggnad av hälsodataregister inom bl.a. psykiatrin och tandvården. Regeringen har också ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting om att intensifiera arbetet med att utveckla inom psykiatriområdet. Trots att uppföljningar och redovisningar av vårdens kvalitet och effektivitet blir allt fler och bättre, bedömer regeringen, som nämnts tidigare, att det krävs en djupare analys av vårdens resultat i syfte att skapa en förståelse för processer och inte minst variationer i resultat mellan olika vårdgivare. Regeringen anser att det krävs en oberoende uppföljning på nationell nivå. Uppföljningen ska vara oberoende i så måtto att den även kan omfatta en granskning av hela hälso- och sjukvårdssystemet, däribland myndigheternas arbete, och att den inte är i beroendeförhållande till vårdgivarna. Den ska kunna granska både privat och offentligt utförd vård utifrån sin oberoende position. Inrättandet av en nationell, oberoende granskningsfunktion för utvärdering och analys av hälso- och sjukvården utgör, enligt regeringen, ett nödvändigt verktyg för att åstadkomma denna utveckling. Funktionen ska bl.a. utföra granskning utifrån ett patientperspektiv. Regeringen anser att det är angeläget att fortlöpande följa utvecklingen inom psykiatriområdet samt att följa upp effekterna av de insatser regeringen har gjort och kommer att göra genom psykiatrisatsningen. Regeringen har därför gett i uppdrag att skynda på och förstärka sitt arbete med att utveckla grunddata, statistik, kvalitetsindikatorer m.m. för hälso- och sjukvård och socialtjänst inom psykiatriområdet. Det är även angeläget med en väl fungerande tillsyn. I propositionen Samordnad och tydlig tillsyn av (prop. 2008/09:160) har regeringen föreslagit en helt ny organisation av tillsynen över som ska träda ikraft (se Socialtjänstpolitik, avsnitt 8.5). gemensam tillsyn över hälso- och sjukvården och underlättas tillsyn som syftar till att komma åt brister i vårdkedjan, i samarbetet mellan landsting och kommun, och i gränsområden som berör både vården och ansvar. Detta gäller bl.a. psykiatriområdet, vården och omsorgen om äldre samt missbruksvården. Förutsättningarna att kunna följa upp tandvårdens kvalitet och resultat har, tack vare det nya tandvårdsstödet som trädde i kraft , förbättrats avsevärt. Liksom på hälso- och sjukvårdens övriga områden menar regeringen att det krävs bättre och djupare analys av tandvården för att regeringen ska kunna styra och utnyttja det nationella tandvårdsstödet på ett effektivt sätt. Regeringen kommer därför att prioritera arbetet med att systematiskt följa upp resultat och kvalitet i tandvården liksom att utvärdera effekterna av den reform som trädde i kraft (se även avsnitt 3.11.1). För att åstadkomma en säker och effektiv läkemedelsanvändning krävs bättre kunskap om dagens läkemedelsförbrukning. För detta behövs väl utvecklade uppföljnings- och analysverktyg. Landstingen har med nuvarande tillgång till statistik inte möjlighet att följa upp medicinska mål på ett optimalt sätt. För att kunna utveckla uppföljningen på läkemedelsområdet behöver vården dels få tillgång till individbaserad statistik, dels bygga upp en kompetens kring hur statistiken ska bearbetas och analyseras. Syftet är bl.a. att öka patientsäkerheten i vården, inte minst för äldre patienter med många olika läkemedel, samt skapa förutsättningar för en effektivare läkemedelsanvändning. Regeringen avser att överlämna en proposition till med förslag som ger landstingen tillgång till krypterad data i syfte att förbättra möjligheterna till uppföljning av läkemedelsanvändningen. Regeringen har också, under början av ordförandeskapet av EU, anordnat en konferens om uppföljning av nya läkemedel, som används i den kliniska vardagen. Denna uppföljning ska stärkas och ett samarbete ska utvecklas mellan medlemsstaterna för att systematisera uppföljningen. Regeringen anser det angeläget att följa upp och utvärdera effekterna av den genomförda apoteksomregleringen. Utvärderingen som kommer att genomföras bör, enligt regeringen, baseras på målen med reformen och därvid bl.a. fokusera på effekter för konsumenterna vad gäller tillgänglighet till läkemedel, apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning, småföretagarnas förutsättningar, m.m. och har redan fått i uppdrag att följa utvecklingen och (), numera myndigheten , har i uppdrag att analysera omregleringens effekter på prisnivån för olika kategorier av läkemedel före, under respektive efter de nya reglernas ikraftträdande. Regeringen avser återkomma med ytterligare uppdrag till berörda myndigheter som omfattar det nämnda uppföljnings- och utvärderingsprogrammet. Ett fundament i den svenska hälso- och sjukvårdslagen är att vården ska erbjudas på lika villkor för hela befolkningen, dvs. oavsett kön, ålder, social ställning, utbildning etc. Det förekommer dock fortfarande omotiverade skillnader vad gäller vilken vård och behandling som erbjuds, liksom vilka resultat som olika vårdgivare åstadkommer.