prop · GX0336 · 2009-10-21 00:00:00 — Andelarna är näringsbetingade för AB 1 enligt 24 kap. 14 § första stycket 2. Andelarnas omkostnadsbelopp uppgår till 500 tkr och marknadsvärdet är 100 tkr, dvs. det föreligger en latent kapitalförlust på andelarna. 1 skulle avyttra andelarna direkt skulle förlusten inte få dras av eftersom andelarna är näringsbetingade. AB 1 bildar handelsbolaget tillsammans med AB 2. Andelarna avyttras till HB för omkostnads- beloppet 500 tkr. avyttrar andelarna externt uppkommer en kapitalförlust om (500 100 =) 400 tkr. Av den nya bestämmelsen i 25 a kap. 23 a § framgår att förlusten inte får dras av om en motsvarande kapitalvinst inte skulle ha tagits upp. Vid tillämpningen av 24 kap. 14 § första stycket 2 ska andelsinnehavets storlek bestämmas utifrån storleken på delägarens indirekta innehav (se författningskommentaren till 24 kap. 17 b §). AB 1:s indirekta andelsinnehav är (18 / 2 =) vilket innebär att andelarna inte skulle ha varit näringsbetingade om AB 1 själv avyttrat dem. En motsvarande kapitalvinst skulle således ha tagits upp av AB 1. AB 1 får i detta fall dra av kapitalförlusten om 200 tkr. Bestämmelsen i 48 kap. 27 § andra stycket blir därmed tillämplig. Först ska förlusten kvoteras till . Således får (200 x 0,7 =) 140 tkr dras av i fållan mot kapitalvinster på delägarrätter. Rubriken närmast före samt första stycket har ändrats. Bestämmelserna anger att ett uppskovsbelopp efter ett andelsbyte inte ska tas upp när den mottagna andelen är näringsbetingad, förutom när det är aktuellt med skalbolagsbeskattning. Motsvarande ska gälla om kapitalvinst på den mottagna andelen inte ska tas upp enligt 25 a kap. 23 §. En sådan andel är inte näringsbetingad men kapitalvinst och kapitalförlust på andelen behandlas på samma sätt. Ändringen innebär således att när säljaren är ett handelsbolag ska uppskovsbeloppet inte tas upp, till den del den mottagna andelen omfattas av 25 a kap. 23 §. Ändringen behandlas närmare i avsnitt 5.7.4. Första stycket har ändrats med anledning av den nya bestämmelsen om skalbolagsbeskattning i 25 a kap. 9 a §. Bestämmelsen är ny och av upplysningskaraktär. Andra stycket har ändrats. Bestämmelsen är av upplysningskaraktär och innehåller nya hänvisningar till bestämmelserna i 25 a kap. om att en kapitalförlust inte får dras av. Första stycket är ändrat. Bestämmelsen anger hur avdrag ska göras för en kapitalförlust i inkomstslaget näringsverksamhet. Det anges nu att bestämmelsen bara gäller sådana kapitalförluster för vilka avdrag får göras. Andra stycket är ändrat. Bestämmelsen är av upplysningskaraktär och innehåller nya hänvisningar till paragrafer i 25 a kap. om att en kapital- förlust inte får dras av. Första och andra styckena har ändrats. I bestämmelserna anges att bestämmelserna bara gäller sådana kapitalförluster för vilka avdrag ska göras. Lagändringarna träder i kraft och tillämpas, om inte annat följer av punkterna 2 eller 3, på avyttringar efter ikraftträdandet. Äldre bestämmelser tillämpas på avyttringar före ikraftträdandet, om inte annat följer av punkterna 8 och 9. Av punkt 2 framgår att de nya bestämmelserna även ska tillämpas på avyttringar som skett före ikraftträdandet, om den omständighet som utlöser en uppskjuten avdragsrätt enligt 25 kap. 10 § inträffat efter ikraftträdandet. Ett exempel kan åskådliggöra tillämpningen. Ett bolag har före avyttrat en andel i ett handelsbolag till ett helägt dotterbolag med kapitalförlust. En uppskjuten avdragsrätt för kapitalförlusten har därmed uppkommit enligt 25 kap. 10 §. Om dotter- bolaget avyttrar andelen till någon utanför intressegemenskapen efter ikraftträdandet får avdrag inte göras för den uppskjutna kapitalförlusten. En motsvarande regel föreslås i punkten 8 av övergångsbestämmelserna, se avsnitt 5.9.2. Av punkt 3 framgår att följdändringen i 24 kap. 10 a § ska tillämpas på ränteutgifter som belöper sig efter . Det framgår vidare att den nya paragrafen, 24 kap. 17 b §, om skattefri utdelning på andelar som ägs av handelsbolag ska tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter . Av punkt 4 följer att ett företag som är delägare i ett svenskt handels- bolag och har en negativ justerad anskaffningsutgift på andelen , ska ta upp ett belopp som motsvarar den negativa justerade anskaffningsutgiften som intäkt vid taxering. Beloppet ska tas upp som intäkt i delägarens näringsverksamhet. På det delägande företagets begäran får intäkten fördelas och tas upp vid taxeringar. Intäkten ska tas upp med minst en tiondel . Det finns dock inte något hinder för att ta upp ett större belopp än en tiondel . Det är således möjligt att vid taxering ta upp en tiondel, vid taxering ta upp en tiondel och vid taxering ta upp resterande åtta tiondelar av beloppet. Dock är det inte tillåtet att ta upp en tiondel vid taxering och sedan låta bli att ta upp något , för att därefter ta upp nio tiondelar vid taxering. I det fallet har inte minst en tiondel tagits upp . Om andelen i handelsbolaget avyttras eller handelsbolaget upplöses, ska beloppet i sin helhet tas upp Prop. 2009/10:36 som intäkt det beskattningsår andelen avyttras eller bolaget upplöses. Enligt punkt 5 ska vid beräkningen enligt punkt 4 det bortses från tillskott till handelsbolag som görs huvudsakligen i syfte att neutralisera eller minska en negativ justerad anskaffningsutgift. Detta gäller dock bara om tillskottet har lämnats till och med . Således ska tillskottet ha lämnats från och med den dag då offentlig- gjorde sin hemställan och promemoria men före ikraftträdandet. I bestämmelsen anges några omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av vad som är det huvudsakliga syftet med tillskottet. Uppräkningen är inte avsedd att vara uttömmande. De omständigheter som anges och som kan tyda på att tillskottet lämnats för att neutralisera eller minska en negativ justerad anskaffningsutgift är följande. Tillskottet har lämnats till ett handelsbolag som inte bedriver någon verksamhet. Bolaget kan t.ex. ha varit vilande en längre eller . Motsvarande bör gälla om verksamheten i handelsbolaget inte bedrivits kontinuerligt, utan har startats upp inför det kommande årsskiftet 2009/2010, och handelsbolaget varit ett vilande bolag. Tillskottet har lämnats till ett handelsbolag vars delägare är i intressegemenskap enligt bestämmelsen i 25 a kap. 2 §. I dessa fall finns det risk att samtliga andelar i princip är samlade i en hand och att beslut som fattas i handelsbolaget är ensidiga beslut där det saknas motstående intressen. Det förhållande att en delägare inte ensidigt kan öka sitt behållna kapital i bolaget får då ingen reell innebörd. Även den omständigheten att samtliga andelar i handelsbolaget samlas i en delägares hand bör behandlas på samma sätt. Tillskottet har lämnats i form av en revers eller annars innebär att handelsbolaget faktiskt inte tillförts likvida medel. Om tillskott görs i form av en revers är det svårt att se att det finns något egentligt behov av kapital. Syftet med tillskottet kan då ifrågasättas. Som angavs ovan är uppräkningen inte avsedd att vara uttömmande. Bedömningen av vad som är det huvudsakliga syftet med tillskottet måste göras med beaktande av samtliga omständigheter i varje enskilt fall. En annan omständighet som kan påverka bedömningen kan t.ex. vara relationen mellan storleken på tillskottet och den verksamhet som bedrivs i handelsbolaget. Särskild försiktighet bör emellertid iakttas när det är fråga om tillskott som lämnas till en pågående verksamhet. Exempelvis bör det vara tillåtet att växla finansiering från externa lån till egna tillskott i ett handelsbolag som haft underskott och därför också har andelar med en negativ justerad anskaffningsutgift. Ett exempel kan illustrera. Anta att ett handelsbolag ägs av två aktiebolag som fristående från varandra bedriver verksamhet inom samma bransch. Handelsbolaget har bildats för att de delägande företagen gemensamt ska försöka att genomföra ett riskfyllt projekt. Delägarna satsar vardera vid uppstarten och resterande finansiering sker med externt kapital. Det innebär att båda delägarna initialt har en justerad anskaffningsutgift på en förluster 2 miljoner och delägarna får därmed göra avdrag för sin del av underskotten från handelsbolaget. Efter det femte året har respektive delägare en negativ justerad anskaffningsutgift om (1 (2 x 5 / 2)). Delägarna bestämmer sig nu för att låne- finansieringen ska minska och ersättas med egen finansiering. Tillskott görs med per delägare vilket får till följd att den negativa justerade anskaffningsutgiften minskar i motsvarande mån. Om detta tillskott sker mellan och bör det normalt få räknas med vid beräkningen av hur stor negativ justerad anskaffningsutgift som ska tas upp vid taxering. En helhetsbedömning bör dock alltid göras. I detta fall neutraliseras den negativa anskaffningsutgiften helt av de gjorda tillskotten varför delägarna således inte ska ta upp något belopp alls. Bestämmelserna i punkterna 4 och 5 motiveras närmare i avsnitt 5.3.2. I punkt 6 anges att uppskov som erhållits med stöd av de upphävda reglerna om koncerninterna andelsavyttringar ska återföras till beskattning vid taxering. På begäran av den skattskyldige kan det belopp som ska återföras fördelas med minst en tiondel vid Av punkt 7 framgår att uppskov med anledning av uppskovsgrundande andelsbyten enligt 49 kap. där det säljande företaget är ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person ska återföras till beskattning vid taxering. På begäran av den skattskyldige kan det uppskovsbelopp som ska återföras fördelas med minst en tiondel vid taxeringar. Bestämmelsen gäller dock bara delägare som enligt 25 a kap. 3 § kan inneha närings- betingade andelar. Bestämmelserna i punkt 6 och 7 behandlas närmare i avsnitt 5.7.2. Av punkt 8 följer att om ett företag som anges i 25 a kap. 3 § 15 dvs. ett sådant företag som kan äga näringsbetingade andelar eller en utländsk juridisk person med hemvist utanför EES som motsvarar ett sådant svenskt företag som anges i 25 a kap. 3 § 14 direkt eller indirekt, genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i utlandet delägar- beskattade juridiska personer, avyttrar en andel i ett svenskt handelsbolag till och med , ska vid tillämpningen av 50 kap. 10 eller 11 § en kapitalförlust på andelen dras av bara mot en kapitalvinst på en andel i ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person. Reglerna tillämpas också på en kapitalförlust på en andel i ett svenskt handelsbolag som avyttrats före , men där den omständighet som utlöser en uppskjuten avdragsrätt enligt 25 kap. 10 § inträffar . Om en del av en sådan kapitalförlust inte kan dras av, får den dras av mot ett annat företags kapitalvinster på andelar i ett svenskt handelsbolag under förutsättning att båda företagen begär det vid samma års taxering, och det ena företaget med avdragsrätt kan lämna koncernbidrag till det andra företaget. Rätten till kvittning inom samma koncern har utformats med bestämmelserna i 25 kap. 12 § första stycket och 48 kap. 26 § första stycket som förebild. Innebörden av bestämmelsen är att kapitalförluster på andelar i svenska Prop. 2009/10:36 handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer som uppkommer efter men före ikraftträdandet ska dras av i en s.k. fålla. Sådana förluster får därmed bara dras av mot vinster på andelar i svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer. Avdrag ska i första hand göras mot vinster i samma företag, men om en del av förlusten inte kan dras av i det företaget får förlusten dras av mot vinster hos ett annat företag i samma koncern. Bestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 5.9.2. Enligt punkt 9 tillämpas bestämmelserna i punkt 8 på motsvarande sätt i fråga om kapitalförluster på andelar i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person som ska dras av enligt 52 kap. 6 eller 7 §. 7.2Förslaget till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Ett nytt åttonde stycke har införts som en konsekvens av förslaget beträffande skattefrihet för inkomstskatt på utdelningar i handelsbolags- sektorn i 24 kap. 17 b § inkomstskattelagen (1999:1229). Den aktuella paragrafen reglerar skattskyldigheten för utdelning. Det nya åttonde stycket innebär att handelsbolag, europeiska ekonomiska intresse- grupperingar, kommanditbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer inte behöver betala kupongskatt på erhållen utdelning om motsvarande utdelning hade varit skattefri enligt 4 § femte eller sjätte styckena kupongskattelagen, om delägaren i det mottagande företaget själv hade varit utdelningsberättigad. Vid bedömningen av om utdelningen hade varit skattefri ska aktieinnehavet bestämmas utifrån storleken på delägarens indirekta innehav. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 5.8. Lagen träder i kraft och tillämpas på utdelning som lämnas efter utgången av . Lagförslagen i promemorian Handelsbolagen och kapitalvinstbeskattningen (Fi2008/7059) Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)7 dels att 25 a kap. 21 och 22 §§ ska upphöra att gälla, dels att 5 kap. 3 §, 23 kap. 2 och 4 §§, 25 a kap. 9, 10, 11, 19, 20, 23 och 25 §§, 33 kap. 1 §, 44 kap. 21 §, 50 kap. 3, 5 och 10 §§ samt 52 kap. 6 och 7 §§ ska ha följande lydelse, dels att övergångsbestämmelserna till lagen (2003:224) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fem nya paragrafer, 15 kap. 11 §, 24 kap. 17 b §, 25 a kap. 3 a och 4 a §§ samt 50 kap. 8 a §, av följande lydelse, dels att det närmast före 15 kap. 11 § och 24 kap. 17 b § ska införas nya rubriker av följande lydelse. Varje delägare i ett svenskt handelsbolag och varje obegränsat skattskyldig delägare i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person ska beskattas för så stort belopp som motsvarar hans andel av handelsbolagets eller den juridiska personens inkomst, oavsett om beloppet tas ut ur företaget eller ej. En delägares andel av ett handelsbolags eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk persons inkomst ska beräknas med utgångspunkt i vad delägarna kommit överens om. Om inkomstfördelningen mellan delägarna väsentligen är betingad av skatteskäl ska varje delägare dock beskattas för så stort belopp som framstår som skäligt. När det gäller delägarnas skattskyldighet tillämpas 3 kap. för fysiska personer, 4 kap. för dödsbon, och 6 kap. för juridiska personer. Uttag ur handelsbolag i vissa fall 7 Lagen omtryckt 2008:803. En fysisk person som är delägare i ett handelsbolag ska som inkomst av passiv näringsverksamhet ta upp ett belopp motsvarande den enligt 50 kap. 5 och 6 §§ justerade anskaffningsutgiften, ökad med vad som dragits av som den skattskyldiges andel av bolagets underskott, och minskad med sådana tillskott under det föregående beskattningsåret som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka handelsbolagets kapital. Inkomst ska bara tas upp om det enligt första stycket beräknade beloppet är negativt. Det enligt första stycket beräknade beloppet ska fastställas vid taxeringen. 2 § Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte om 1.bestämmelserna om kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. ska tillämpas på överlåtelsen, 2.överlåtelsen innebär att sådana andelar i fastighetsförvaltande företag som är lagertillgångar enligt 27 kap. 6 § delas ut enligt 42 kap. 16 § eller skiftas ut enligt 42 kap. 20 §, eller 3.marknadsvärdet på tillgången är lika med eller lägre än tillgångens skattemässiga värde. kapitalvinst vid en avyttring är kapitalvinst vid en avyttring är 25 a kap. eller ersättningen ska tas 25 a kap. eller ersättningen ska tas upp som kapitalvinst på grund av upp som kapitalvinst på grund av utan ersättning eller mot ersättning utan att detta är affärsmässigt överlåts utan ersättning eller mot marknadsvärdet utan att detta är det förvärvande företaget är ett det förvärvande företaget är ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening eller ett utländskt bolag som motsvarar något sådant företag och som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening, ett svenskt handelsbolag eller ett utländskt bolag som motsvarar något sådant företag och som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, det förvärvande företaget inte, direkt eller indirekt, äger andel i det överlåtande företaget, och förutsättningarna i 19 § andra stycket är uppfyllda. avses i detta kapitel 2.svensk ekonomisk förening, 4.svenskt ömsesidigt försäkringsföretag, 6.svensk ideell förening, och Vid tillämpning av 11 och 12 §§ avses med företag även svenskt handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattad juridisk person som direkt eller genom ett eller flera andra svenska handelsbolag, ägs av företag som anges i första stycket 17. Som företag räknas inte privatbostadsföretag eller investmentföretag. Utdelning på andel som ägs av handelsbolag Om ett företag som anges i 13 §, direkt eller genom ett eller flera svenska handelsbolag, är delägare i ett svenskt handelsbolag som erhållit utdelning, ska den del av utdelningen som belöper sig på ägarföretagets andel inte tas upp. Detta gäller dock bara om en motsvarande utdelning inte skulle ha tagits upp om ägarföretaget självt hade erhållit utdelningen. Vad som i första stycket sägs om svenskt handelsbolag gäller på motsvarande sätt i fråga om i utlandet delägarbeskattad juridisk person. Om en avyttrad delägarrätt hänför sig till ett skalbolag eller om det sker ett återköp enligt 18 §, ska ersättningen tas upp som kapitalvinst (skalbolagsbeskattning) det beskattningsår när delägarrätten avyttras, om inte annat anges i 10 13 §§. Med näringsbetingad andel avses i detta kapitel även en andel i ett svenskt handelsbolag om andelen 1. ägs av ett företag som anges i 3 § 15, och 2. inte är marknadsnoterad. Vid tillämpning av första stycket likställs en i utlandet delägarbeskattad juridisk person som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet med svenskt handelsbolag. Med delägarrätt avses i 918 och 25 §§ även en andel i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person. Om det uppkommer en kapitalvinst vid avyttringen av en delägarrätt som hänför sig till ett skalbolag eller om det sker ett återköp enligt 18 §, ska ersättningen tas upp som kapitalvinst (skalbolagsbeskattning) det beskattningsår när delägarrätten avyttras, om inte annat anges i 10 13 §§. Ett företag är ett skalbolag enligt bestämmelserna i detta kapitel om summan av marknadsvärdet av företagets likvida tillgångar enligt 14 16 §§ överstiger jämförelsebeloppet enligt 17 § för avyttringen. Skalbolagsbeskattning enligt 9 § ska inte ske om 1. någon andel eller aktiebaserad 1. någon andel eller aktiebaserad delägarrätt i det avyttrade företaget delägarrätt i det avyttrade företaget är marknadsnoterad, eller 2. delägarrätten anses avyttrad 2. delägarrätten anses avyttrad på grund av bestämmelserna om på grund av bestämmelserna om likvidation i 44 kap. 7 § första likvidation i 44 kap. 7 § första stycket eller konkurs i 44 kap. 8 § stycket eller konkurs i 44 kap. 8 § första stycket 1 eller 2. första stycket 1 eller 2, eller 3. ett handelsbolag upplöses. Är det avyttrade företaget en utländsk juridisk person, ska skalbolagsbeskattning enligt 9 § ske bara om 1. den juridiska personen är 1. den juridiska beskattas hos delägaren, eller 2. den juridiska personen, direkt eller genom ett företag i sådan intressegemenskap som avses i 2 § 1, äger eller har ägt en andel eller aktiebaserad delägarrätt i delägarrätten inte är marknadsnoterad, en svensk ekonomisk förening, en svensk ekonomisk förening, person som varit skattskyldig här person som varit skattskyldig här under någon del av om under någon del av om denna person motsvarar ett svenskt denna person motsvarar ett svenskt aktiebolag och andelen eller den aktiebolag och andelen eller den aktiebaserade delägarrätten inte är aktiebaserade delägarrätten inte är ekonomisk förening, eller ett svenskt handelsbolag. Skalbolagsbeskattning enligt 9 § ska inte ske om 1. det företag som den avyttrade 1. det företag som den avyttrade delägarrätten hänför sig till tar upp delägarrätten hänför sig till eller, i tar upp företagets överskott eller skalbolagsdeklaration som avses i 10 kap. 8 a § första stycket skalbolagsdeklaration som avses i skattebetalningslagen (1997:483), 10 kap. 8 a § skattebetalningslagen (1997:483), 2. ett särskilt bokslut ligger till grund för inkomstberäkningen enligt 1, 3. säkerhet ställs om sådan har 3. säkerhet ställs om begärts med stöd av 11 kap. 11 b § begärts med stöd av 11 kap. 11 a § Bokslutet ska upprättas som om Bokslutet ska upprättas som om eller, i fråga om handelsbolag, vid Första och andra styckena gäller även företag i sådan intressegemenskap som avses i 2 § 1 med företaget som den avyttrade delägarrätten är hänförlig till. En kapitalförlust i ett sådant företag som anges i 3 § får inte dras av om den avser 1.en fordran på ett annat företag som uppkommer när företagen är i intressegemenskap, 2.en rätt till andel i vinst hos ett annat företag om rätten uppkommer när företagen är i intressegemenskap, 3.en rätt att till visst pris eller ett pris som ska fastställas enligt bestämda grunder förvärva andelar eller aktiebaserade delägarrätter i ett annat företag eller förvärva tillgångar hos ett annat företag om rätten uppkommer när företagen är i intressegemenskap, där den underliggande tillgången, där den underliggande tillgången, direkt eller indirekt, är en direkt eller indirekt, är en beviset ställs ut när företagen är i beviset ställs ut när företagen är i gäller en tillgång eller förpliktelse gäller en tillgång eller förpliktelse där den underliggande tillgången, där den underliggande tillgången, direkt eller indirekt, är ett sådant direkt eller indirekt, är ett sådant som hör hemma i en stat utanför Första stycket tillämpas på motsvarande sätt om företaget beskattas för verksamhet i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person. Om skattskyldigheten för andelen övergår till någon annan, gäller i stället bestämmelserna i första stycket Har ett företag som anges i 3 § En utländsk juridisk person som gjort en kapitalförlust på en andel hör hemma i en stat utanför i ett svenskt handelsbolag och har arbetsområdet och som motsvarar andelen, en delägarrätt eller en ett sådant svenskt företag som tillgång som avses i 19 § och som anges i 3 § 14 får inte dra av ägs eller ägts av handelsbolaget, kapitalförlust som avser en andel i direkt eller genom ett eller flera ett svenskt handelsbolag eller i en andra svenska handelsbolag, gått ned i värde, får avdrag inte göras företagets del av värdenedgången. gäller bara om en kapitalförlust inte skulle ha fått dras av enligt 5 § andra stycket eller enligt 19 § Vad som sägs om värdenedgång motsvarande sätt en ökning av värdet på en förpliktelse som avses beskattas för verksamhet i ett i 19 § 4 som svenskt handelsbolag eller i en i andelen övergår till någon annan, stycket i stället denne. Om tillgången har avyttrats eller förpliktelsen har upphört under företagets innehavstid av andelen i handelsbolaget, gäller begränsningen i första stycket bara om detta hänt före avyttringen av andelen i handelsbolaget. Vad som sägs om svenska handelsbolag och andelar i sådana bolag gäller på motsvarande sätt i fråga om i utlandet delägarbeskattade juridiska personer. Om ett företag som anges i 3 §, direkt eller indirekt genom ett eller delägare i ett svenskt handels- bolag som avyttrat en delägarrätt med kapitalvinst, ska den del av vinsten som belöper sig på delägarens andel inte tas upp. Detta gäller dock bara om en skulle ha tagits upp om delägaren Om ett företag som anges i 3 §, själv hade avyttrat tillgången. Om ett företag som anges i 3 §, direkt eller indirekt, genom ett direkt eller indirekt, genom ett handelsbolag är delägare i ett handelsbolag är delägare i ett