prop · GX033 · 2009-09-21 00:00:00 — nikationsformer kan användas i alla ämnen. lärarutbildning (SOU 2008:109) föreslår att det i grundlärarutbildningen med inriktning mot förskola ska ingå estetiska lärprocesser och uttrycks- En proposition om en ny lärarutbildning är under utarbetande. ramen för regeringens satsningar för att stärka kompetensen för lärare, det s.k. Lärarlyftet, finns vissa möjligheter till fortbildning inom estetiskt Inom Förskolelyftet föreslås att avsätts för att erbjuda personer med kvalificerad konstnärlig utbildning en vidareut- bildning om förskolans pedagogik. Att stärka synergierna mellan utbildning och kultur är även en del av gemensamt i en expertgrupp under som 20082010 kommer att föreslå förstärkningar inom området, bl.a. i form av nationella rekommendationer. har inom ramen för Innovation och kreativitet 2009, genomfört expertkonferensen en kreativ generation barn och unga i det nya kultur- och medielandskapet. Temaåret har som mål att stödja medlemsstaternas arbete med att främja Prop. 2009/10:3 kreativitet och livslångt lärande. är en aktiv part i detta arbete. Syftet är bl.a. att inom utbildningen stimulera estetisk förmåga, känslo- mässig utveckling, lateralt tänkande och kunskap om konstarterna. Regeringens bedömning: ges i uppdrag att utveckla sin utåtriktade information om pågående arbete inom området kultur och hälsa. Det innebär bl.a. att tillgängliggöra nya arbetsmetoder, fortbild- ning och goda exempel, i synnerhet inom sjukvård och äldreomsorg. förslag överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Utredningen föreslår därutöver att bör göras ansvarigt för att utvärdera kulturinstitutionernas och kulturmyndig- heters arbete med hälsofrågor. Remissinstanserna: Många remissinstanser bl.a. de flesta landsting och regionförbund, , och instämmer med utredningens bedömning om att sam- arbetet mellan kulturpolitik och folkhälsopolitik är angelägen. , , och m.fl. stöder förslaget om att en myndighet bör ges ett särskilt ansvar för att tillgängliggöra nya arbetsmetoder och goda exempel. Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), och ställer sig bakom förslaget om att låta kulturaktiviteter ingå som friskvård bland de personalvårds- förmåner som anställda har rätt till. Skälen för regeringens bedömning: Forskning vid bl.a. , och har påvisat ett positivt samband mellan deltagande i kulturella verksam- heter och förbättrad hälsa. De som ofta går på bio, teater och museer har generellt sett en bättre hälsa än genomsnittsbefolkningen. Effekterna anses ha såväl biologiska som psykologiska orsaker. Inom kommuner, regioner och landsting pågår ett brett utvecklings- arbete kring hur konst och kultur kan komplettera traditionella metoder, i synnerhet inom vård och omsorg och inom folkhälsoarbetet. Det kan t.ex. gälla dans som en del i läkningsprocessen för unga med anorexia, dans och musik som kommunikationsmedel i vården av dementa, kulturupp- levelser som smärtlindring eller konst och kultur som meningsskapande aktiviteter i äldreomsorgen. Vid har ett tvärveten- skapligt centrum för forskning och tillämpning av forskningsresultat inom området kultur och hälsa etablerats och i det nordiska samarbetet har ett arbete påbörjats för att öka kunskapen inom fältet. Regeringen arbetar för att öka allas tillgång till kultur och ser positivt på de initiativ som tas för att stärka kulturens roll inom arbetslivet. har t.ex. beslutat att körsång på arbetsplatsen kan betecknas som en skattefri personalvårdsförmån. och har inlett ett samarbete om att genomföra försöksverksamhet med kultur som hjälpmedel i arbetet med att förebygga och förkorta sjukfrånvaro. Kostnaderna för detta projekt beräknas uppgå till , vilket finansieras via medel från utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. följer utvecklingen inom fältet och stöder relevanta initiativ med forskningsmedel. Utgångspunkten är allas rätt till delaktighet och tillgång till kulturlivet. Regeringen avser att ge Kultur- rådet i uppdrag att utveckla sin utåtriktade information om pågående arbete inom området kultur och hälsa. Det innebär att bl.a. tillgängliggöra nya arbetsmetoder, fortbildning och goda exempel, i synnerhet inom sjukvård och äldreomsorg. 8.3 Kulturella och kreativa näringar samt regional tillväxt Regeringens bedömning: Det behövs fortsatta insatser för att främja utvecklingen av kulturella och kreativa näringar. Kunskapsutbytet på nationell och regional nivå bör öka. En fortsatt satsning på kulturella och kreativa näringar kommer att genomföras . Sats- ningen innebär att tillförs utgifts- område 24 Näringsliv för särskilda insatser för kulturella och kreativa näringar. förslag överensstämmer huvudsakligen med regeringens bedömning. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser är positiva till att frågor om kulturella och kreativa näringar betonas i utredningen. tillstyrker i allt väsentligt utredningens förslag. Myndigheten ser dialogen mellan nationell och regional nivå kring hållbar regional utveckling som prioriterad. Det är vidare verkets uppfattning att EU:s fonder och program i högre utsträckning skulle kunna nyttjas av kultursektorn än vad som är fallet . efterlyser även ett riktat uppdrag om metodutveckling för kultursektorn inom ramen för det regionala utvecklings- och tillväxtarbetet. framhåller att myndig- heten arbetar aktivt med dessa frågor och att utredningens förslag till stora delar överensstämmer med förslag som tidigare framfört till regeringen. efterlyser bl.a. en gemensam definition av begreppet kreativa näringar. och Konsthantverkare och Industriformgivare vill ha en översyn av de stöd som går till konstnärliga företagare och påpekar att av bildkonstnärerna är egenföretagare. är positiva till utredningens förslag och framhåller att kulturföretagare i många fall kan vara i behov av någon form av utjämningskonto för periodisering av kostnader och intäkter. Skälen för regeringens bedömning: Kulturskapare har stor betydelse för de kulturella och kreativa näringarnas utveckling. Goda förutsätt- ningar för dessa näringar breddar arbetsmarknaden och ökar därmed kulturskaparnas möjligheter att leva på sin verksamhet. bidrar de kulturella och kreativa näringarna även till regionernas tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft och därmed till det svenska väl- ståndet. Kulturen bidrar till att främja regionernas attraktivitet, utveck- ling och tillväxt. Kulturens betydelse och potential bör tas tillvara och Prop. 2009/10:3 utvecklas av både nationella och regionala aktörer, vilket bl.a. framgår av regeringens nationella strategi för regional konkurrenskraft, entrepre- nörskap och sysselsättning 20072013 som innehåller riktlinjer för regionernas och de nationella myndigheternas arbete. Det behövs ett fortsatt arbete för att främja utvecklingen av kulturella och kreativa näringar. En handlingsplan för kulturella och kreativa näringar beslutas av regeringen . Planen är ett steg i ett långsiktigt strategiskt arbete för att utveckla denna sektor. Handlings- planen omfattar bl.a. insatser som syftar till att vidareutveckla befintliga näringslivsstödjande system så att dessa på ett ändamålsenligt sätt även beaktar de behov och möjligheter som finns bland aktörer inom kultu- rella och kreativa näringar. Planen innehåller även insatser för att bl.a. utveckla statistik och entreprenörskapsrelaterade frågor inom konstnär- liga utbildningar. Regeringen har vidare uppdragit åt ett flertal myndigheter och organi- sationer att utveckla och medverka i insatser för att främja kulturella och kreativa näringar. har i ägardirektivet fått i uppgift att genomföra koncerngemensamma kompetensutvecklingsin- satser inom området kulturella och kreativa näringar. har regeringens uppdrag att kartlägga och analysera utveck- lingen och utbudet av utbildning på högskolenivå, inklusive konstnärlig utbildning, inom entreprenörskap och innovation. deltar i det arbete som bedrivs inom Nordiska ministerrådets globaliseringsinitiativ Kreanord samt inom EU för att utveckla de kulturella och kreativa näringarna. Därmed har regeringen redan genomfört flertalet av de för- slag som lagt fram. Det har även tagits många intressanta strategiska initiativ och det pågår processer runt om i landet som syftar till att utveckla de kulturella och kreativa näringarna. Flera av dessa processer sker inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken men också inom kulturpolitikens område. Riktlinjer om regeringens syn på kulturens och kulturmiljövärdenas betydelse och potential för den regionala tillväxten i finns redo- visade i den ovan nämnda nationella strategin för regional konkurrens- kraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 och i den svenska strategin för landsbygdsutveckling 20072013. I regeringens skrivelse En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder poängteras kulturens och kulturmiljövärdenas betydelse för utveckling av den svenska landsbygden (skr. 2008/09:167). Inom ramen för den regio- nala tillväxtpolitikens tematiska myndighetssamarbete har Riksantikva- rieämbetet, och medverkat i arbetet med att ta fram en gemensam rapport om de kreativa näringarna. Regeringen menar att det är mycket angeläget att arbetet med att främja förutsättningarna för de kulturella och kreativa näringarna fort- sätter både på nationell och på regional nivå samt att det skapas arenor för ett ökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan nationella och regio- nala aktörer inom kultur-, närings- och den regionala tillväxtpolitiken. Ett levande kulturutbud samt väl underhållna och utvecklade kultur- miljöer är av stor betydelse för besöksnäringen både lokalt, regionalt och nationellt. För att ytterligare fördjupa och stärka arbetet med att utveckla de kulturella och kreativa näringarna kommer regeringen att genomföra en satsning på näringsutveckling , som bl.a. är kopplad till handlingsplanen. 8.4 Ökad samverkan inom kulturmiljöområdet Regeringens bedömning: Myndigheterna inom kulturmiljöområdet, dvs. och länsstyrelserna, bör fördjupa sin samverkan för att stärka humanistiska och historiska perspektiv i arbetet för en hållbar samhällsutveckling. Kulturarvets och kulturmiljöns betydelse för att skapa goda livsmiljöer bör lyftas fram. En översyn av de ändamål som kulturmiljövårdsbidraget får användas till initieras. Möjligheterna att upprätta aktuella kunskapsunderlag för kulturmiljöarbetet behöver stärkas. lämnar inte något förslag på detta område. Skälen för regeringens bedömning I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. slås det fast att ansvaret för att skydda och vårda kulturmiljön delas av alla. En viktig förutsättning för detta är att det är möjligt att ta del av och använda kulturarvet och kulturmiljön. Bevarande av kulturarv och kulturmiljöer kan också bidra till goda livsmiljöer och upplevelser samt skapa förutsättningar för utveckling av nya idéer och verksamheter. gällande mål för kulturmiljöområdet beslutades av 2000 (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). Genom målen förtydligas bl.a. vikten av att olika sektorer i samhället samverkar till gagn för en långsiktigt hållbar förvaltning och utveckling av kultur- och naturmiljön. Vidare framhålls kulturarvets betydelse för den demo- kratiska utvecklingen samt vikten av samarbete över nationsgränserna. I den senaste miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48, 49) har flera delmål direkt koppling till kulturmiljöarbetet, t.ex. målen för levande skogar, ett rikt odlingsland- skap och god bebyggd miljö. Dessa uppdrag och mål förutsätter sam- verkan mellan parter inom olika samhällsområden. () ansvarar för frågor som rör kulturmiljö och kulturarv. I uppdraget ingår att verka för att kulturvärdena i be- byggelsen och landskapet tas tillvara samt att bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande. RAÄ ska vidare verka för ett håll- bart samhälle med goda livsmiljöer samt leda och samordna arbetet med att bygga upp kunskapen om kulturmiljöer, kulturminnen och kultur- föremål. Länsstyrelserna och de regionala museerna har viktiga uppdrag i kulturmiljöarbetet på regional nivå. På den lokala nivån är kommunernas arbete för att kulturarv och kulturmiljöer värnas, vårdas och utvecklas av Vidare bidrar aktörer inom civilsamhället, inte minst Prop. 2009/10:3 hembygdsrörelsen, i hög grad till att kulturarvet och kulturmiljön kan tas tillvara i samhällsutvecklingen. En annan viktig aktör är som förvaltar kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer runt om i landet. Regeringen har i en skrivelse till (skr. 2008/09:220) samt i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, utg.omr. 17) behandlat förutsättningarna för ett långsiktigt bevarande av det kyrkliga kulturarvet. De offentliga verksamheterna inom kulturmiljöområdet har ett särskilt ansvar för att säkerställa allas tillgång till kulturarvet och möjlighet till delaktighet, inte minst när det gäller barn och unga. Det är viktigt att kulturarvet görs begripligt och angeläget för så många medborgare som möjligt. Grunden för arbetet är kunskap om kulturarvet och kulturmiljön samt om de olika processer i samhället där dessa används och utvecklas. Kun- skap och kompetens inom olika specialområden finns hos en rad olika aktörer. En viktig del i RAÄ:s uppdrag är därför att bygga upp, samordna och skapa överblick över kunskapen på kulturarvsområdet, inom såväl traditionella som nya kunskapsfält. RAÄ ska bidra till att den kunskap som finns hos olika aktörer sprids och kan användas som stöd för kulturmiljöarbetet i län och kommuner. tydliggörs i förordningen (2007:1184) med instruktion för RAÄ att myndigheten ska verka för ökad kunskap grundad på forskning och sam- verkan med andra, exempelvis universitet och högskolor, samt förmedla kunskap inom sitt verksamhetsområde. Arbetet med forskningsmedel inom ramen för anslaget 1.5 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet är särskilt betydelsefullt i detta sammanhang. Som en följd av propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:59) har det inom avsatts riktade medel för bl.a. forskning inom kulturområdet. Myndigheterna inom kulturmiljöområdet arbetar strategiskt för att lyfta fram kulturarvs- och kulturmiljöaspekter inom olika samhällsområden, som miljömålsarbete, fysisk planering, näringspolitik, jordbrukspolitik och skogspolitik. Detta arbete har bidragit till en allt större kunskap och medvetenhet om betydelsen av att kulturarvs- och kulturmiljöaspekter finns med i olika sammanhang och processer. Kulturmiljöns betydelse för landsbygdsutveckling samt lokal och regional tillväxt bör särskilt understrykas. Det är viktigt att arbetet i förhållande till andra samhälls- områden fortsätter. Snabba samhällsförändringar ställer ständigt nya och ökade krav på det statliga kulturmiljöarbetet. Vidare arbetar allt fler aktörer med kultur- arvet, såväl professionellt som ideellt, vilket kontinuerligt förändrar för- utsättningarna för det offentliga kulturarvs- och kulturmiljöarbetet. För att utveckla kulturmiljöarbetet är därför omvärlds- och scenarioanalyser viktiga beslutsunderlag. RAÄ har på regeringens uppdrag genomfört flera omvärldsanalyser för kulturarvsområdet och i dessa lyft fram ett antal viktiga prioriteringar. Vidare har i på regeringens uppdrag sett över hur länsstyrelsernas arbets- och samarbetsformer på kulturmiljöområdet kan förbättras (dnr Ku2009/1152/KT). Dessa redovisningar är viktiga underlag för att utveckla kulturmiljöarbetet. Det är av stor vikt att myndigheterna inom kulturmiljöområdet, dvs. RAÄ och länsstyrelserna, fördjupar och samordnar arbetet med att stärka humanistiska och historiska perspektiv i arbetet för en hållbar samhälls- utveckling samt med att lyfta fram kulturarvets och kulturmiljöns bety- delse för att skapa goda livsmiljöer. I detta ligger att verka för ett ökat intresse för historia och kulturarv i samhället och för att internationella och interkulturella perspektiv ska integreras i verksamheten. uppgift är att säkra människors tillgång till kulturarvet och kulturmiljön och, i vid bemärkelse, göra dem användbara och meningsfulla. t.ex. handla om att ta fram metoder för att göra kulturmiljöer tillgängliga för olika grupper i samhället. Det är även av stor betydelse att utveckla metoder och samarbetsformer för att ge såväl enskilda individer som organisationer, nätverk, entreprenörer och företag ökade möjligheter att använda och utveckla kulturarvet och kulturmiljöer utifrån olika ut- Det ökar allmänhetens tillgång till kulturmiljön, men främjar också landsbygdens tillväxt och sysselsättning. Regeringen anser vidare att RAÄ:s uppdrag bör förtydligas när det gäller digitala tjänster, hållbar stadsutveckling samt vård och konser- vering, se avsnitt 6.6, 8.5 respektive 10.8. Översyn av förordningen om bidrag till kulturmiljövård Anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård, som 2009 uppgår till ca 239 , är ett av kulturmiljöområdets viktigaste styrmedel och har stor betydelse för kulturmiljöarbetet runt om i landet. disponeras av RAÄ, som delegerar beslutanderätten avseende större delen av medlen till länsstyrelserna. Dessa fördelar i sin tur, efter ett ansökningsförfarande, bidrag till olika objekt eller projekt i respektive De grundläggande förutsättningarna för användningen av anslaget finns i RAÄ:s regleringsbrev och förordningen (1993:379) om bidrag till I förordningen prioriteras vårdinsatser av särskilt värde- full bebyggelse som byggnadsminnen, byggnadsminnesvärd bebyggelse och annan värdefull bebyggelse inom riksintressen för kulturmiljövården. Utöver detta kan bidrag ges till kulturhistoriskt motiverade överkostnader för bostadsbebyggelse, vård av fornlämningar och kulturlandskap, infor- mationsinsatser i anslutning till kulturhistoriska miljöer, arkeologiska undersökningar vid bostadsbyggande samt arkeologiska undersökningar vid mindre arbetsföretag. Vidare har regeringen genom RAÄ:s regle- ringsbrev beslutat att bidrag får lämnas även till kunskapsunderlag, inrättande av kulturreservat, storstädernas kulturmiljöer, det moderna samhällets kulturarv samt arbetslivsmuseer. Mot bakgrund av de förändringar som skett i samhället under de mer än som gått sedan den gällande bidragsförordningen trädde i kraft, finns det anledning att göra en översyn av de ändamål som kulturmiljö- vårdsbidraget får användas till. Översynen bör ses som ett led i ett lång- siktigt arbete för att modernisera och effektivisera kulturmiljöområdets Som ett första led avser regeringen att inrätta en ny anslags- post för att långsiktigt skapa förutsättningar för arbete med kulturmiljö- vårdens kunskapsunderlag i län och kommuner. att skapa bättre förutsättningar för ett effektivt kulturmiljöarbete och bl.a. Prop. 2009/10:3 bidra till att uppfylla flera av miljömålen. Vissa frågor på det uppdragsarkeologiska området Regeringens utgångspunkt är att det ska finnas effektiv konkurrens och en mångfald aktörer på det uppdragsarkeologiska området. För närva- rande pågår ett arbete inom med att ta fram en prome- moria om förutsättningarna för att ta bort undantagen från lagen (2007:1091) om offentlig upphandling och lagen (2007:1092) om upp- handling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster som finns i lagen om kulturminnen m.m. Avsikten är att promemorian ska remitteras och att regeringen ska återkomma till riks- dagen i frågan . Vidare bereds frågan om att skilja RAÄ:s avdelning för arkeologiska undersökningar (UV) från RAÄ. 8.5Gestaltning av den gemensamma miljön Regeringens bedömning: Samverkan kring gestaltning av den offentliga miljön och främjandet av en allsidigt hållbar stadsutveckling stärks genom uppdrag till , , , och . ges dessutom ett särskilt uppdrag att, i samverkan med , och samt med berörda kommuner och fastighetsägare, fördela medel och genomföra projekt för gestaltning av offentliga rum och miljöer, som inte är i statlig ägo. Ett barn- och ungdomsperspektiv ska särskilt beaktas. förslag: Kulturområdets möjligheter till delta- gande och genomslag i samhällsprocesser bör öka. Riksantikvarieäm- betet, Riksutställningar, , och läggs samman till en myndighet. Remissinstanserna: Remissinstanserna, bl.a. , , och Arkitekter, ser överlag positivt på ökad samverkan inom området, inte minst när det gäller olika frågor som rör stadsutveckling. Däremot avstyrker de flesta remissin- stanser den myndighetssammanslagning som föreslår. avstyrker förslaget och framhåller värdet av mindre och flexibla organisationer. anser att ett samarbete kan skapa goda förutsättningar för en helhetssyn på konstnärlig och arkitek- tonisk gestaltning av samhällsmiljön. Skälen för regeringens bedömning Regeringen gör liksom utredningen och ett flertal remissinstanser bedömningen att de aktörer som har i uppdrag att på olika sätt arbeta med gestaltningen av det offentliga rummet bör öka sin samverkan. Genom att föra samman olika perspektiv och arbetssätt kan ett helhetsperspektiv som omfattar sociala, stadsplaneringsmässiga, kulturhistoriska, arkitektoniska, konstnärliga och andra aspekter. Att i olika beslutssituationer utgå från en helhetsbild av samhället, historiskt och i samtiden, gagnar samhällsinvånarna och kan dessutom förtydliga kulturens viktiga roll i samhällsprocesserna. tvärsektoriellt arbete bidrar till att uppfylla målet om en hållbar sam- sker samverkan mellan olika parter, men regeringen bedömer att det finns skäl att ytterligare stärka det gemensamma arbetet. Regeringen har dock inte för avsikt att föra samman , , (), Riksutställningar och i en och samma myndighet i enlighet med förslaget i betänkande (se även avsnitt 10.1). Hållbar stadsutveckling kultur- och miljöpolitik i samverkan Regeringen har stärkt samarbetet inom miljö- och kulturpolitiken. och har i dialog med myndig- heter inom respektive område som ambition att utveckla det gemen- samma arbetet för en hållbar stadsutveckling. som ett resultat av denna dialog lämnats till , RAÄ, och Formas i syfte att utveckla det gemensamma arbetet för en hållbar stadsutveckling (dnr Ku2009/1620/KV). delegation för hållbara städer är under dess verksamhetsperiod en viktig samarbetspart inom detta område. Det gemensamma uppdraget syftar till en långsiktig och slagkraftig samverkan som uppmärksammar arkitekturens samlande och innovativa roll i processerna för ett ekonomiskt, socialt, kulturellt och miljömässigt har ett internationellt anseende inom arkitek- tur, samhällsbyggande och hållbar stadsutveckling där miljötänkande kombineras med helhetssyn, socialt ansvar och funktionell och estetisk Regeringen verkar för att bl.a. ta tillvara och utveckla den exportpotential detta innebär. I uppdraget till , RAÄ, och Formas, i samverkan med Delegationen för hållbara städer, ingår förutom att uppmärksamma arbete för en hållbar arkitek- tur internationellt, även att initiera informationsinsatser nationellt. Tonvikten i samarbetet ligger på att visa positiva utvecklingsmöjlig- heter för stadsdelar och förorter med utbrett utanförskap. förda bostads- och stadsplaneringspolitiken har bidragit till att befästa sociala strukturer som kan leda till ett fördjupat utanförskap. ning och förändring av många av våra förorter är därför en av de mest I planeringen och utformningen av ett hållbart samhälle måste miljöaspekter och klimatpåverkan vägas samman med sociala och kulturella aspekter. I detta uppdrag ska myndigheterna etablera ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete och verka för ökad kunskap i samhället om olika aspekter av hållbar stadsutveckling. fick 2009 ett utvidgat uppdrag att utöver arkitektur- området också omfatta formgivning och design i sin verksamhet samt att aktivt främja och förmedla kunskap om arkitekturens och formens bety- och roll i samhället. Detta innebär att har ett ansvar för att anlägga ett helhetsperspektiv när det gäller bl.a. stads- Prop. 2009/10:3 utveckling och boende som innefattar anlagda miljöer, byggnader och