prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — En relativt stram finanspolitik bör föras för att säkra finanspolitikens långsiktiga hållbar- het. Den ekonomiska krisen bedöms för när- varande inte utgöra något allvarligt hot mot hållbarheten i de offentliga finanserna. En viktig förutsättning är dock att nedgången i syssel- sättningen 2009 och 2010 inte omvandlas till en varaktigt lägre sysselsättningsnivå. En annan viktig förutsättning för att upprätthålla hållbara offentliga finanser är att de temporära kris- åtgärder, som föreslås i denna budget- proposition, upphör när konjunkturläget för- bättras. Översyn av det finanspolitiska ramverket När andelen i arbetsför ålder sjunker och andelen äldre ökar markant kan det längre fram vara motiverat att justera nuvarande mål om att överskottet i de offentliga finanserna ska uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det finanspolitiska ramverket är centralt för en god och stabil utveckling i och har varit en hörnsten i uppbyggnaden av förtroende för ekonomin. Regeringen vill därför betona att finanspolitiken även fortsättningsvis ska omgärdas av tydliga mål och regler. Regeringen avser även framöver att låta finanspolitiken vägledas av ett mål för det finansiella sparandet även om nivån kan komma att justeras något jämfört med nuvarande av BNP. Regeringen arbetar med en översyn av det finanspolitiska ramverket, där frågan om överskottsmålets nivå ingår. Översynen ska avrapporteras innan mandat- periodens slut. I propositionen Obligatoriskt utgiftstak (prop. 2009/10:5) föreslår regeringen att utgifts- taket görs obligatoriskt och att det ska omfatta de kommande tre kalenderåren. ökade hushållens reala disponibla inkomster med i genomsnitt per år.8 Enbart förbättrades den ekonomiska standarden med . Inkomstskillnaderna har ökat . Det är framför allt variationer i kapital- vinsternas omfattning som orsakar varierande inkomstskillnader. När stora värdeökningar realiseras ökar kapitalvinsternas betydelse för hushållens uppmätta inkomster. Den svaga börsutvecklingen fram medför sänkta tillgångsvärden och därmed lägre kapitalvinster. Utvecklingen bedöms komma att bidra till minskade inkomst- skillnader 2008 och 2009. Den politik som regeringen fört sedan mandatperiodens början är inriktad mot att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Flera reformer som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och stärker incitamenten till arbete har genomförts. I denna budgetproposition föreslås bland annat en förstärkning av jobb- skatteavdraget. Åtgärder som gör det mer lönsamt att arbeta kan initialt leda till ökade inkomstskillnader. Åtgärderna har dock oftast ganska små omedelbara effekter på inkomstfördelningen jämfört med normala förändringar i marknads- inkomster m.m. , när fler kommer in på arbets- marknaden och färre försörjs med bidrag, bidrar reformer som gör det mer lönsamt att arbeta till minskade inkomstskillnader. Denna effekt ökar över tiden då produktiviteten hos dem som börjar arbeta successivt stärks och deras inkomstmöjligheter därigenom förbättras. I diagram 1.15 redovisas effekten av de åtgärder som föreslås i denna proposition. Redovisningen avser såväl ett direkt (statiskt) som ett långsiktigt (dynamiskt) perspektiv. 8 Den disponibla inkomsten som används här kommer från inkomst- statistiken och avviker från nationalräkenskapernas definition. Diagram 1.15 Effekter av förslagen i denna budget- proposition på justerad disponibel inkomst för olika inkomstgrupper Inkomstgrupp (rad 1) Inkomst (1000-tal, rad 2) Anm.: Justerad disponibel inkomst är hushållets sammanlagda nettoinkomst justerad för antalet medlemmar i hushållet. Källa: Egna beräkningar. Redovisningen omfattar effekterna av det fjärde steget i jobbskatteavdraget, det höjda grund- avdraget för ålderspensionärer, de höjda bostadstilläggen för personer med sjuk- och aktivitetsersättning samt de höjda studiemedlen. Sammantaget medför dessa åtgärder en viss utjämning av inkomstskillnaderna. beräknas den ekonomiska standarden öka mest för de med de allra lägsta inkomsterna. Detta beror främst på jobbskatteavdraget som gör arbete mer lönsamt. Det innebär att det framför allt är de personer som står utanför arbetsmarknaden som ökar sitt arbetsutbud. Därmed ökar sysselsättningen och arbets- inkomsterna procentuellt sett mest för dessa grupper. Då såväl de direkta som de långsiktiga effekterna verkar utjämnande på inkomst- fördelningen är den totala effekten av förslagen därför tydligt inkomstutjämnande. Förslagen minskar även inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Inkomstsamman- sättningen är olika för kvinnor och män. Män har i genomsnitt högre löneinkomster än kvinnor och arbetar i större utsträckning heltid. Den direkta effekten på de disponibla inkomsterna av jobbskatteavdraget blir därför något större för män än för kvinnor. Den samlade effekten av de föreslagna åtgärderna är dock något större för kvinnor än för män (diagram 1.16). Dessa skillnader växer med tiden då jobbskatteavdraget ökar den disponibla inkomsten mer för kvinnor än för män. Diagram 1.16 Effekter av förslagen i denna budget- proposition på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män Källa: Egna beräkningar. 1.7Fortsatt arbete för att klara långsiktiga utmaningar Den finansiella krisen och den därefter följande djupa lågkonjunkturen har hamnat i fokus för den ekonomiska politikens utformning . är det viktigt att den dramatiska utvecklingen inte gör att de långsiktiga utmaningar som , liksom många andra länder, står inför glöms bort. Tvärtom understryker krisen behovet av en långsiktigt inriktad ekonomisk politik. lyfte i sitt huvud- betänkande (SOU 2008:105) fram den för- ändrade befolkningssammansättningen och en fortsatt internationalisering som trender som kommer ha betydelse för hur ekonomin utvecklas framöver och därmed för hur politiken bör utformas. Ytterligare en fråga, som behandlades av , är behovet av effektiva, globala strategier för att hantera den pågående klimatförändringen.9 De långsiktiga utmaningarna som Långtids- utredningen analyserar, understryker behovet av 9 En redogörelse för resultaten i , remissinstansernas synpunkter och regeringens politik för att möta de långsiktiga utmaningarna finns i bilaga 6 till denna budgetproposition. fortsatta åtgärder för att förbättra arbets- marknadens funktionssätt och stärka produk- tiviteten, bland annat genom ett bättre företags- klimat, och som stödjer en högre syssel- sättningsnivå på lång sikt. Genom sådana åtgärder förbättras också de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet som ekonomins motståndskraft för kommande kriser stärks. Bara med en sådan inriktning på politiken kommer det att vara möjligt att möta de långsiktiga utmaningarna. 1.7.1Ökad efterfrågan på välfärdstjänster kräver långsiktigt hållbara finanser En växande andel äldre och en närmast stagnerande befolkning i arbetsför ålder kommer att påverka både arbetsutbudet, tillväxten och de offentliga välfärdssystemen framöver. Även om de äldre successivt får en bättre hälsa förväntas den stigande andelen äldre leda till att behoven av vård och omsorg ökar. Det sätter i sin tur press på de offentliga finanserna. Enligt scenarier är det möjligt att möta den ökade efterfrågan på fler välfärds- tjänster som kommer av att befolknings- sammansättningen förändras utan att de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet äventyras. slutsats i detta avseende överensstämmer därför i stort med hållbarhetsberäkningarna i avsnitt 10 och de bedömningar som gjorts av ett antal inter- nationella organisationer. Det förutsätter dock att de nuvarande underskotten i de offentliga finanserna är tillfälliga och hanterbara samt att det förs en stram finanspolitik när konjunkturen väl vänder upp. Att värna ordning och reda i de offentliga finanserna är därför centralt för att omfattningen av den skattefinansierade utbild- ningen, vården och omsorgen ska kunna bibehållas på dagens nivå. Hög sysselsättning grunden för välfärdens finansiering Ansvar för de offentliga finanserna måste kombineras med en politik som bidrar till att öka den långsiktiga sysselsättningsnivån. En hög sysselsättningsnivå är en grundläggande förutsättning för att på lång sikt kunna finansiera ett väl utbyggt och offentligt finansierat välfärdssystem som omfattar alla. Fler arbetade timmar ökar skatteintäkterna, som kostnaderna för t.ex. arbetslöshetsersättningen minskar. Grunden för regeringens politik är att värna arbetslinjen och bekämpa människors utanför- skap. Regeringen har genomfört ett stort antal insatser för att öka sysselsättningen och för att förhindra att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Förutom att bidra till tillväxt är dessa åtgärder centrala för att den gemensamma välfärden ska kunna tryggas framöver. De scenarier över de offentliga finansernas lång- siktiga utveckling som presenteras i avsnitt 10, visar på betydelsen av en hög sysselsättning för möjligheterna att upprätthålla dagens nivå på välfärdstjänsterna. Utformningen av välfärdssystemen spelar stor roll Efterfrågan på välfärdstjänster kan förväntas öka utöver det som följer av att befolkningen åldras. I takt med att levnadsstandarden förbättras ökar också förväntningarna på välfärdstjänsternas tillgänglighet och kvalitet. Utvecklingen under visar att efterfrågan på vård, omsorg och utbildning ökat i snabbare takt än vad som kan förklaras av att befolk- ningssammansättningen förändrats. Människors önskningar om ökade valmöjligheter och förbättrad tillänglighet till välfärdstjänster är en förklaring till den ökade efterfrågan. En ökad efterfrågan på välfärdstjänster, utöver de behov som följer av att befolkningens sammansättning ändras, kan komma att utsätta de offentliga finanserna för stora påfrestningar. En central utmaning för politiken är därför att hitta sätt att förena en ökad efterfrågan på välfärdstjänster med kravet på hållbara offentliga finanser. De offentliga välfärdssystemen behöver också utformas så att de blir stabila och trovärdiga . Ett flertal reformer har genomförts på sjukförsäkringsområdet för att värna hållbarheten i trygghetssystemen. Regeringen avser även att tillsätta en parlamentarisk utredning om långsiktigt hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. Ett om- fattande arbete pågår i syfte att minska överutnyttjandet av trygghetssystemen (se vidare avsnitt 1.3.3 och 12.4). Regeringen arbetar även aktivt för att bekämpa svartarbete och annat skattefusk. 1.7.2Klimatfrågan kräver globalt samarbete Hotet om kraftiga klimatförändringar är en av de största utmaningarna som mänskligheten står inför. Det är ett globalt problem som måste hanteras på ett internationellt plan. Att reducera utsläppen av koldioxid och andra s.k. växthusgaser är också något som är kostsamt. Beräkningar visar dock att det går att åstadkomma globala utsläppsminskningar till förhållandevis låga kostnader.10 Det kräver att klimatåtgärderna är internationellt koordinerade genom t.ex. ett system för internationell utsläppshandel. Även fram- håller betydelsen av att klimatpolitiken är internationellt samordnad. Om EU och skulle driva en klimat- politik som enbart fokuserar på utsläppsminsk- ningar inom unionen och nationellt, utan internationell samordning, skulle det resultera i betydande merkostnader för att uppnå en given effekt på klimatet. Det kan i sin tur äventyra möjligheten för utsläppsbegränsningarna att alls komma till stånd. Den stora utmaningen framöver är att få till stånd en överenskommelse kring klimatfrågan som inte bara omfattar de industrialiserade länderna, utan även utvecklingsländerna och i synnerhet de snabbväxande utvecklings- ekonomierna. En sådan överenskommelse måste också leva upp till kraven om en rättvis och hållbar global utveckling. EU:s medlemsländer har enats om en ambitiös klimatpolitik när det gäller de egna minskningarna av koldioxid- utsläppen. Det är en förutsättning för att EU ska kunna vara en trovärdig part och pådrivande i de fortsatta internationella klimatförhandlingarna. Inriktningen för i är att ett nytt internationellt klimatavtal ska kunna slutas som tar vid där det s.k. Kyoto-protokollets första åtagandeperiod slutar, dvs. efter 2012.11 En av 10 Dessa beräkningar bygger emellertid på antaganden om att klimatpolitiken är kostnadseffektiv. Se t.ex. , N. (2007), The Economics of Climate Change: , , UK, . 11 Genom Kyotoprotokollet skapades ett internationellt ramverk för hur klimatproblemet ska hanteras. Där preciserades också hur stora minskningar av växthusgaser som ett antal industriländer ska genomföra . huvuduppgifter som ordförande i är att leda unionen så att EU på bästa sätt kan agera för att nå en global klimatöverenskommelse. På hemmaplan har regeringen höjt ambi- tionerna i klimatpolitiken i och med Allians- partiernas energi- och klimatöverenskommelse, som presenterades . I klimat- propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:162), som lämnats , föreslog regeringen att utsläppen av växthusgaser för de verksamheter som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter ska minska i förhållande till nivå. Vidare presenterades handlingsplaner för att utveckla en fordonsflotta oberoende av fossila bränslen, energieffektivisering i bebyggelser samt satsningar på förnybar energi. Regeringen presenterade också en långsiktig vision om att 2050 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. I denna proposition föreslås ytterligare åtgärder för att ska uppfylla sina åtaganden inom klimatområdet (se avsnitt 1.3.5). Genom Allianspartiernas energi- och klimatöverenskommelse förlängs kärn- kraftsparentesen genom att avvecklingslagen avskaffas och förbudet mot nybyggnad i kärntekniklagen tas bort. 1.7.3Internationaliseringen innebär utmaningar och möjligheter är en liten öppen ekonomi och därmed i hög grad beroende av utvecklingen i omvärlden. Eftersom exporten utgör en så stor del av vår BNP har den kraftigt minskade omvärlds- efterfrågan i spåren av den finansiella krisen påverkat svensk ekonomi negativt. närmast före krisen, då världsekonomin uppvisade historiskt höga tillväxttal, gynnades emellertid svensk ekonomi av en stark efterfrågan på varor och tjänster där svenska företag är framträdande. Även om det stora exportberoendet gör produktion och sysselsättning i känsliga för svängningar i omvärldsefterfrågan, är öppenhet och handel av avgörande betydelse för vårt välstånd. Handel och direktinvesteringar ger företag möjlighet att bredda den egna marknaden. Den tekniska utvecklingen och öppnare gränser har bidragit till att det går att ta tillvara olika länders komparativa fördelar. Som ordförande i kommer arbeta för öppna marknader och fram- steg i frihandelsförhandlingar. Regeringen tillsatte även i början av mandat- perioden ett globaliseringsråd med uppdraget att ta fram idéer och förslag på hur kan stå starkare i globaliseringens tid. lämnade sin slutrapport (Ds 2009:21). Den konjunkturnedgång som följt i spåren av finanskrisen visar inte bara på sårbarheten för en exportinriktad ekonomi som den svenska, utan även på behovet av en god anpassningsförmåga i ekonomin. Goda villkor för företagande och en välutbildad arbetskraft främjar en god anpassningsförmåga. Regeringen har bland annat genomfört åtgärder för att förbättra villkoren för företagande och entreprenörskap, stärkt kunskapsinnehållet i utbildningen samt för- bättrat arbetsmarknadens funktionssätt. Med dessa förändringar står nu bättre rustat för att möta såväl kortsiktiga som långsikta utmaningar. Regeringens jobb- och företagspolitik Åtgärder för att göra det mer lönsamt att arbeta , ett andra steg infördes den , och ett tredje steg infördes jobbskatteavdraget föreslås i budget- -Sänkt uttag av statlig inkomstskatt. -En rad förändringar i arbetslöshetsför- säkringen har genomförts som avser villkor, ersättningsperiodens längd och ersätt- ningsnivå. Graden av egenfinansiering i arbetslöshetsförsäkringen har ökat och medlemsavgifterna till varje arbetslöshets- kassa differentierats. Åtgärder som gör det billigare att anställa -Skattereduktion för hushållstjänster inför- des 2007 och infördes skattereduktion för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad (ROT-arbeten). har dessa två system för skattereduktion samordnats. -Nystartsjobben infördes för dem som inte arbetat . förstärktes nystartsjobben och innebär en kompensation motsvarande dubbla arbets- givaravgiften för personer som varit arbetslösa, deltagit i arbetsmarknadspolitiska program, haft skyddat arbete på eller erhållit sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning. -Nystartsjobb omfattade också arbetsgivare som anställer deltidsarbetslösa som under varit inskrivna på arbetsförmedlingen, under förutsättning att nystartsjobbet innebär heltidsanställning. - Socialavgifterna har sänkts med en procentenhet. -är den särskilda löneskatten avskaffad för personer som fyllt . Detta för att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare. Åtgärder som förhindrar att arbetslösheten biter sig fast -Enklare att tillfälligt anställa personer upp och möjligheten till säsongsanställning har återinförts. -Bättre matchning och en effektivare arbets- marknadspolitik och utbildningspolitik. -Ökade resurser till aktivering inom arbets- marknadspolitiken. Resurserna fokuseras på fler praktikplatser och att sökaktiviteten upprätthålls på en god nivå. -Temporär ökning av antalet utbildnings- platser. Regeringen föreslår att tillfälligt öka antalet utbildnings- platser inom yrkesvux/komvux, yrkeshög- skolan samt universitet och högskola. -Förstärkta insatser till personer som lämnar sjukförsäkringen. Till följd av sjuk- försäkringsreformen kommer ca 54 000 individer att lämna sjukförsäkringen på grund av att deras dagar med sjukpenning eller tillfällig sjukersättning tar slut. Regeringen föreslår därför åtgärder som sammantaget ökar möjligheterna till en återgång i arbete för dessa personer. -Ökade resurser till utbildningsväsendet. Regeringen går vidare med sin utveckling av skol- och utbildnings- politiken och lägger en mängd förslag för att stärka kvaliteten i utbildningsväsendet. Dessa innefattar flera strukturellt viktiga reformer, bland annat en ny skollag, implementeringsinsatser för att reformera gymnasieskolan och en ny lärarutbildning. -Höjda studiemedel. För att ge de studer- ande en förbättrad ekonomisk situation föreslår regeringen att studiemedlens totalbelopp ökas från . Totalbeloppet ökas med per studiemånad vid heltidsstudier, varav höjningen av det s.k. generella bidraget blir och det s.k. högre bidraget per studiemånad. -Jobb- och utvecklingsgarantin infördes . Den omfattar individuellt utformade åtgärder och är indelad i tre faser. Inledningsvis fokuseras på kartläggning och intensifierade jobbsökaraktiviteter med I den andra fasen får deltagarna tillgång till ett bredare utbud av arbetsmarknadspolitiska program som inkluderar arbetsträning, arbetspraktik, subventionerade anställningar och kompe- tenshöjande insatser. Den tredje och sista fasen innebär att alla deltagare, som i jobb- och utveck- lingsgarantin inte funnit något arbete, ges en varaktig samhällsnyttig sysselsättning motsvarande hela den arbetslöses arbets- utbud. -För att få fler personer med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga i arbete, har regeringen kraftigt ökat resurserna till lönebidrag och . -Arbetsförmedlingen är en sammanhållen myndighet. -Arbetsförmedlingen har haft regeringens uppdrag att använda komplett- erande aktörer som en del av förmedlingens tjänsteutbud i syfte att förbättra match- ningen och ge en bättre service till arbetslösa. -Kraftigt ökade resurser för arbets- marknadspolitiken under 20092011. Sats- ningen inbegriper bland annat förstärkt förmedlingsverksamhet i form av coach- ning, arbetspraktik, praktisk kompetens- utveckling samt utbildning. Åtgärder för att öka integrationen -har asylsökande som har beviljats uppehållstillstånd, kvotflyk- tingar och anhöriginvandrare möjlighet att få nystartsjobb efter att uppehållstillstånd beviljats. -Regeringen har för avsikt att återkomma med förslag om att införa lotssystem för att påskynda nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden. -Instegsjobb infördes och är riktade till asylsökande som har fått uppehållstillstånd, kvotflyktingar och anhöriginvandrare efter uppehållstillstånd. Instegsjobb är en subventionerad anställning som är kopplad till undervisning i svenska för invandrare och har tydliga handledande inslag. -För att underlätta mottagandet av flyktingar i kommuner i regioner med god arbetsmarknad och skapa tydliga ekonom- iska drivkrafter som påskyndar etableringen av flyktingar på arbetsmarknaden, får kom- munerna en extra ersättning som delvis är prestationsbaserad. -Försöksverksamhet med etableringssamtal pågår . Syftet med dessa är att påskynda nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden. Genom att tidigt efter beviljat uppehållstillstånd ge information om var i landet det finns efterfrågan på den kompetens som den nyanlände har eller tänker skaffa sig, kan den få ökad betydelse inför beslut om bosättning. -Arbetsförmedlingen erbjuder tjänster från kompletterande aktörer. En nyanländ invandrare kan under längst på detta sätt få stöd för att finna ett jobb eller påbörja en utbildning. Insatserna sker parallellt med kommun- ernas introduktionsinsatser och kan vid behov erbjudas på personens modersmål. -En ny diskrimineringslag och en ny lag om trädde i kraft . Regeringen har genom detta skapat förutsättningar för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. I den nya diskriminerings- lagen har bland annat en rätt till diskrimineringsersättning införts. -En samlad integrationsstrategi har genom- förts som bland annat innebär att Arbetsförmedlingen inleder försöksverk- samhet med s.k. etableringssamtal med nyanlända invandrare, fortsatt validering av utländsk yrkeskompetens, förstärkning av möjligheten för personer med utländska examina att komplettera sina högskole- utbildningar, medel för nationell koordinering av länsstyrelsernas arbete med flyktingmottagning samt underlättande av frivillig vidareflyttning för nyanlända invandrare. -Försöksverksamhet med sfi-bonus för att stimulera nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska. Försöket syftar till att undersöka om ökade ekonomiska incita- ment kan leda till att fler elever klarar sina sfi-studier snabbare. -Försöksverksamhet med nystartskontor i syfte att erbjuda individuellt anpassad vägledning och stöd för dem som vill starta och driva företag. Åtgärder för att minska arbetslösheten bland ungdomar -infördes lägre socialavgifter för unga. - Jobbgaranti för unga trädde i kraft . Syftet med jobbgarantin är att ge stöd och ökade drivkrafter för arbetslösa ungdomar att få ett arbete eller att vidareutbilda sig inom det reguljära utbildningssystemet. -En försöksverksamhet med lärlingsutbild- ning pågår och har även byggts ut sedan starten. Den innebär bland annat att viss ersättning samt handledarutbildning kan ges till arbetsgivare som tar emot elever inom gymnasieskolan. -Nystartsjobb infördes för unga som varit arbetslösa . Åtgärder för att förbättra de äldres arbetsmarknad -Sänkt skatt för personer som fyllt . För att förstärka pensionärernas disponibla inkomster sänks inkomstskatten för personer som är vid årets -Förhöjt jobbskatteavdrag för personer . -är den särskilda löneskatten avskaffad för personer som fyllt . Detta för att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare. Enklare att starta och driva företag -För att minska risken med företagande och därmed främja ett ökat entreprenörskap avser regeringen att föreslå förändringar i skuldsaneringslagen. -Nedsatta egenavgifter för företagare. För att förbättra de små företagens förutsätt- ningar för utveckling och tillväxt sätts -Förmögenhetsskatten slopades 2007. -har tillförts för lånefinansiering, rådgivning och kontaktförmedling.