prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — För att minska arbetskraftskostnaderna och för att öka efterfrågan på arbetskraft har regeringen både sänkt det generella avgiftsuttaget men framför allt sänkt uttaget för vissa grupper på arbetsmarknaden. För att förbättra de små före- tagens förutsättningar aviserar regeringen i denna proposition att avgifterna för enskilda näringsidkare sätts ned. Dessutom sänks sjuk- försäkringsavgiften för enskilda näringsidkare som en följd av att antalet karensdagar ökar (se avsnitt 7.2.2). Regeringen har även slopat den särskilda löneskatten för pensionärer. Det slo- pade skatteuttaget motsvarar en nedsättning på ca . uppgår nedsättningarna till (se tabell 7.15). Skatt på kapital, hushåll Den största delen av hushållens skatt på kapital- inkomster kommer från taxerade kapitalvinster. Kapitalvinsternas storlek beror på utvecklingen av marknadsvärdet av olika tillgångar samt när de ackumulerade vinsterna realiseras. I diagram 7.10 visas aktieprisindex och fastighetsprisindex tillsammans med utfall och prognos för kapital- vinsterna (prognosen illustreras med en streckad linje). Upp- och nedgångar i taxerade kapital- vinster följer i stor utsträckning variationerna i aktieprisindex, dock med viss tidsförskjutning. Diagram 7.10 Taxerade kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetsprisindex Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , Affärsvärlden och egna beräkningar. Flera års stigande priser på de finansiella mark- naderna och fastighetsmarknaden har medfört att de taxerade kapitalvinsterna varit höga . uppgick kapitalvinsterna till . Det motsvarar av BNP och är nästan i nivå med kapitalvinsternas andel av BNP . Taxeringen av kapitalvinsterna är en del av taxeringen av hushållens inkomster och är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att kapitalvinster ännu inte är fastställda och att skatteintäkterna är en prognos. Kapitalvinsterna bedöms bli betydligt lägre än 2007 och uppgå till 98 mil- Den kraftiga nedgången på börsen i kombination med den finansiella oron bidrar till minskningen av kapi- talvinsterna. Börsnedgången medför också att kapitalförlusterna ökar, vilket minskar skattein- täkterna ytterligare. Kapitalvinsterna bedöms falla ytterligare 2009 och uppgå till . Turbulensen på kapitalmarknaderna har medfört att många hushåll valt att realisera ackumulerade kapitalvinster. I kombination med börsfallet , innebär detta att det måste ske en kraftig återhämtning på börsen innan hushållen i större utsträckning har finansiella vinster att realisera. Omsättningen på fastig- hetsmarknaden har varit låg , vilket bidrar till att ytterligare minska kapitalvinsterna. Sammanlagt bedöms hushållens skatt på kapitalinkomster uppgå till 2009 vilket kan jämföras med 2008. På grund av svårigheterna med att göra pro- gnoser för kapitalvinster antas att vinsterna återgår till en genomsnittlig, historisk nivå på av BNP. Efter en period med stark vinstutveckling i företagssektorn uppgick intäkterna från skatt på företagsvinster till . Det motsvarar av BNP, något som kan jämföras med då intäkterna, exklusive de tillfälliga skatteintäk- terna som uppkom till följd av återbetalningen av pensionsmedel från pensionsföretaget , uppgick till av BNP. Som en följd av konjunkturnedgången och den finansiella oron föll vinsterna i företagen dramatiskt fjärde kvartalet 2008. Orderingången sjönk kraftigt för många företag, t.ex. inom verkstadssektorn, och bankernas kre- ditförluster började stiga. Mot bakgrund av detta bedöms intäkterna från skatt på företagsvinster minska till 2008. Lågkonjunkturen får stort genomslag i pro- gnosen även . Den svenska företags- sektorns starka exportberoende gör att den svaga internationella investeringskonjunkturen får sär- skilt stor effekt. Vinsterna bedöms falla kraftigt i verkstads- och råvarusektorerna till följd av en svag efterfrågan och lågt kapacitetsutnyttjande. bidrar kreditförluster till lägre vinster i banksektorn. Skatteintäkterna bedöms minska med ca till 75 miljarder kro- nor 2009. Intäkterna från skatt på företagsvinster bedöms öka igen 2010. Vinsterna i företagen väntas öka när företagens kostnader är bättre anpassade till den efterfrågan som råder. påverkas företagens resultat av kostna- der för varsel och uppsägningar, något som inte bedöms gälla i lika stor utsträckning . Sam- tidigt bidrar underskottsavdrag till att hämma utvecklingen av skatteintäk- terna 2010. Sammantaget bedöms intäkterna stiga måttligt och uppgå till . I takt med att ekonomin återhämtar sig 2011 och 2012 ökar skatteintäkterna ytterligare. I diagram 7.11 visas intäkterna från skatt på företagsvinster i procent av BNP . är skattein- täkterna som lägst 2009, då de uppgår till av BNP. Diagram 7.11 Skatt på företagsvinster i procent av BNP 19912012 Skatt på företagsvinster som andel Källor: och egna beräkningar. Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Basen för beskattningen är ett kapitalunderlag som utgörs av värdet av tillgångarna i pensions- och kapitalförsäkring- arna. Kapitalunderlaget multipliceras med stats- låneräntan året före beskattningsåret för att beräkna en schablonmässig intäkt som tas upp till beskattning. Prognosen för intäkterna från avkastnings- skatt 2008 är ca . Börsfallet gör att det kapitalunderlag som lig- ger till grund för skatten 2009 minskar och skatteintäkterna bedöms falla till . Avkastningsskatten påverkas både av kapitalunderlagets utveckling och av statslåne- räntan. Om statslåneräntan minskar minskar skatteintäkterna med nästföljande år. Även om börsen förväntas stiga motverkas uppgången av den låga räntenivån och skattein- täkterna bedöms uppgå till även 2010. Intäkterna från den kommunala fastighetsavgif- ten beräknas 2009 uppgå till , varav ca drygt 11 miljarder avser småhus och avser bostadslägen- heter. Intäkterna stiger jämfört med dels till följd av indexeringen av den högsta avgiften, dels till följd av fastighetstaxeringen av småhus 2009. Höjda taxeringsvärden innebär att intäk- terna ökar med ca . Intäkterna stiger ytterligare något 2010 och 2012 till följd av indexeringen. bedöms intäkterna minska något till följd av att fastighetspriserna bedöms falla 2009 och 2010. I tabell 7.16 redovisas intäkterna från fastig- hetsskatt och fastighetsavgift upp- delade på fastighetsslag. Tabell 7.16 Fastighetsskatt och fastighetsavgift Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Stämpelskattens utveckling beror på omsätt- ningen och prisutvecklingen på fastighetsmark- naden. har skatteintäkterna upp- gått till . Fallande fastig- hetspriser och framför allt en lägre omsättning medför att intäkterna förväntas minska 2009 och uppgå till . 7.3.4Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt och punktskatter bildar tillsam- mans undergruppen skatt på konsumtion och insatsvaror. beräknas skatt på konsum- tion och insatsvaror sammantaget utgöra av de totala skatteintäkterna, där mervärdesskatten och punktskatterna står för . Prognosen för skatt på konsumtion och insatsvaror redovisas i tabell 7.17. Tabell 7.17 Skatt på konsumtion och insatsvaror Miljarder kronor och procentuell förändring Utvecklingstakt (%) -1,3 -2,6 Intäkterna från mervärdesskatt kommer i huvud- sak från hushållens konsumtion. Eftersom mer- värdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper beror intäkterna både på den totala konsumtionen och av sammansättningen i konsumtionen. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdesskatt även av offentlig konsumtion samt av investeringar i både näringslivet och offentlig sektor. Punktskatter skiljer sig från mervärdesskatten i det avseendet att de oftast är baserade på kon- sumerad kvantitet i stället för på marknadspris. Till undantagen hör beskattningen av cigaretter, som till viss del beror på detaljhandelspriset, samt energi- och koldioxidskatterna som skrivs upp med förändringen i konsumentprisindex. Trots osäkerheten på arbetsmarknaden, de finansiella marknaderna och fastighetsmarkna- den steg intäkterna från bidragande orsak till det höga utfallet är de nya redovisningsreglerna av mervärdesskatt vid omsättning av bygg- och anläggningstjänster. De nya reglerna, som började gälla , innebär att skatten debiteras löpande i stället för efter tidpunkten för färdig- ställande. Övergången till de nya reglerna inne- bär att debiteringar sker enligt både det nya och det gamla systemet, vilket temporärt bedöms öka intäkterna från mervär- desskatt 2008 och 2009 med 8 respektive . bedöms hushållen till följd av den försämrade konjunkturen öka det egna sparan- det, varför konsumtionen och intäkterna från mervärdesskatt förväntas falla till . Därefter stiger intäk- terna i takt med att hushållens konsumtion åter- hämtar sig och uppgår till 2012. Merparten av intäkterna från mervärdesskatt härrör från privat sektor. hänföras till privat sektor medan och statlig sektor står för av intäkterna. Dessa andelar är relativt stabila över tiden. Privat sektor består i sin tur till två tredjedelar av hushållens konsumtion, resterande delar är investeringar och förbrukning i närings- livet. Diagram 7.12 Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från mervärdesskatt 19962012 Konsumtion av sällanköpsvaror och bilar Källor: , och egna beräkningar. I diagram 7.12 visas utvecklingen av hushållens konsumtionsutgifter och de underliggande intäkterna från mervärdesskatt, dvs. utveckl- ingen där effekten av skatte- och redovisnings- ändringar är exkluderad. Eftersom skattesatserna varierar mellan olika varu- och tjänstegrupper spelar fördelningen av konsumtionen en viktig roll. En förändrad sammansättning i hushållens konsumtion kan leda till att utvecklingstakterna mellan konsumtionen och skatteintäkterna avviker från varandra. Exempelvis har de under- liggande skatteintäkterna ökat i en snabbare takt än hushållens konsumtionsutgifter , delvis till följd av att hushållen ökat sin konsumtion av varor som beskattas med den högsta mervärdesskattesatsen, såsom bilar och andra sällanköpsvaror. minskar de underliggande intäkterna från mervärdesskatt En ned- gång i de underliggande mervärdesskatteintäkt- erna mellan är mycket sällsynt. Nedgången i skatteintäkterna förklaras till stor del av en änd- rad sammansättning av hushållens konsumtion. Efterfrågan på varor som beskattas med den högsta mervärdesskattesatsen minskar relativt mycket jämfört med andra varor som beskattas med lägre skattesatser, en utveckling som märktes i samband med inbromsningen av konjunkturen. Även bostads- investeringarna förväntas falla jämfört med , vilket ytterligare befäster nedgången av mervärdesskatteintäkterna 2009. I diagram 7.13 redovisas mervärdesskattein- täkterna från hushållens konsumtion indelat i varugrupper. Skattesatsen på bilar, sällanköpsva- ror och energi är, med några få undantag, . För varugrupperna dagligvaror och tjänster är skattesatserna mer differentierade, exempelvis beläggs dagligvaran livsmedel med 12 procents mervärdesskatt medan catering beläggs . Kläder, möbler och övriga fritidsartiklar är de största varuposterna bland sällanköpsvaror. De står tillsammans för knappt hälften av intäkterna från sällanköps- varor. Diagram 7.13 Mervärdesskatteintäkterna från hushållens konsumtion uppdelat på olika varugrupper 19932009 Källor: och egna beräkningar. Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de externa kostnader för sam- hället som uppstår i samband med förbrukning av vissa varor och tjänster. används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. väntas intäkterna från skatt på tobak öka för att uppgå till nästan . Ökningen beror på en stark utveckling av försäljningen av framför allt de två största tobaksslagen: cigaretter och snus. Försäljningen ökar efter att ha minskat både 2007 och 2008 till följd av skattehöjningar. Skattehöjningarna förklarar att intäkterna dessa år stigit trots minskad försälj- ning (se diagram 7.14). Diagram 7.14 Skatteintäkter från tobak och konsumtionen av cigaretter och snus 19952012 Miljarder styck och kronor Cigaretter (styck) Skatteintäkter (kronor) Snus (kg) Källor: och egna beräkningar. Skatt på alkohol omfattar skatt på etylalkohol, vin och öl. Intäkterna från skatt på alkohol bedöms öka 2009 och uppgår till . Ökningen beror på en stark utveckling av framför allt försäljningen av vin och sprit . Intäkterna från skatt på alkohol beror bland annat på den inhemska försäljningen och inför- seln av alkohol. Av diagram 7.15 framgår att reseinförseln har minskat för att 2008 vara tillbaka nivå. Diagram 7.15 Reseinförsel och skatteintäkter från alkohol 20012012 Reseinförsel (ren alkohol) Källor: , , SoRAD och egna beräkningar. beräknas intäkterna från skatt på energi öka till sammanlagt . Den svaga utvecklingen beror främst på en lägre efterfrågan från industrin till följd av lägre produktion. genomförs ett flertal regeländringar, bland annat slopad avfallsförbränningsskatt samt höjningar av ener- giskatt på dieselolja och koldioxidskatt (se vidare avsnitt 7.2). Prognoserna över skatt på energi baseras dels på förväntad energianvändning i och dels på förändringen i konsumentprisindex. De viktigaste skattebaserna för energiskatten är elektrisk kraft och bensin, och för koldioxidskatten olja och bensin. Fördelningen av intäkter mellan skattebaserna redovisas i tabell 7.18. Tabell 7.18 Intäkter från skatt på energi 20072012 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Övriga skatter på energi och miljö Huvuddelen av intäkterna från övriga skatter på energi och miljö utgörs framför allt av skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, som tas ut på kärnkraftsreaktorers värmeproduktionsför- måga. Andra skatter som omfattas är exempelvis avfallskatt, skatt på naturgrus och skatt på bekämpnings- och gödselmedel. Intäkterna från övriga skatter på energi och miljö bedöms 2009 öka med och uppgå till . förväntas intäkterna sjunka i och med skatt på gödsel- medel avskaffas. ökar intäkterna marginellt. I skatt på vägtrafik ingår fordonsrelaterade skatter och vägavgifter. De totala intäkterna av skatt på vägtrafik förväntas uppgå till , varav utgörs av fordonsskatt. Ett antal regeländringar påverkar intäkterna från fordonsskatten 20092012. Efter att miljö- bilspremien avskaffades stimule- ras efterfrågan av miljöbilar med bättre miljö- egenskaper genom att bilarna befrias från for- donsskatt . Detta förväntas medföra att intäkterna varaktigt minskar med (se vidare avsnitt 7.2). Skatt på import omfattar tullmedel, jordbruks- tullar och sockeravgifter. ingår även omstruktureringsavgifter för att minska pro- duktionen av socker inom EU. förvän- tas skatteintäkterna till följd av en svagare varuimport falla och uppgå till . Under övriga skatter redovisas bland annat inle- vererat överskott från AB och . Dessutom redovisas lotteri- skatt, skatt på spel, skatt på annonser och reklam samt ett antal avgifter. förväntas intäk- terna från övriga skatter uppgå till , varav kan hänfö- ras till de inlevererade överskotten, till skatterna och till avgifterna. Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. I tabell 7.19 redovisas skattekvoten . -0,1 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 Exkl. skatt på transfereringar Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skattekvoten bedöms uppgå till av BNP 2009 för att sedan minska successivt till 2012. I tabellen visas även skattekvoten exklusive skatt på transfereringar från den offentliga sek- torn. En övergång från brutto- till nettoredovis- ning, där bland annat pensioner, sjuk- och för- äldrapenning och ersättningar vid arbetslöshet skulle vara skattefria, skulle minska skattekvoten med . De offentliga finan- serna skulle däremot inte påverkas. I diagram 7.16 visas utvecklingen av skatte- kvoten . Diagram 7.16 Skattekvot 19802012 Källor: och egna beräkningar. I tabell 7.20 redovisas statsbudgetens inkomster för perioden 20072012. Tabell 7.20 Statsbudgetens inkomster 20072012 -10,2 -1,0 -0,3 -10,9 -51,9 -56,3 -67,8 -63,5 -63,2 -63,3 -7,7 -2,4 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I statsbudgeten tillämpas periodiserad redovis- ning av skatterna. Det innebär att skatterna redovisas under det inkomstår då den skatte- pliktiga händelsen ägde rum. Statens skattein- täkter, som t.ex. kan avläsas i tabell 7.20, är såle- des periodiserade. Statsbudgetens inkomster ska enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten redovisas kassamässigt. Därför finns även en kassamässig redovisning av statens skatter. De kassamässiga skatteinkomsterna utgörs av betalningar som kan avse skatter för flera olika inkomstår. Skillnaden mellan statens skattein- täkter och statens skatteinkomster utgörs av periodiseringar. Periodiseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd. beräknas statens skatteintäkter uppgå till ca . Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under statsbudgetens övriga inkomster presenteras i tabell 7.20. inkomster uppgå till sammanlagt , vilket är lägre än utfallet . Minskningen förklaras främst av att försäljningsinkomsterna av statligt aktieinne- hav 2009 beräknas till jämfört med 2008. Prognosen avseende övriga inkomster för 20102012 uppgår till . 2000 Inkomster av statens verksamhet Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bland annat utdelningar från statligt aktieinne- hav, affärsverkens inlevererade överskott, Riks- bankens inlevererade överskott, ränteinkomster och offentligrättsliga avgifter. Prognosen för aktieutdelningar (exklusive AB och ) uppgår till 2009. I detta ingår även utdelningar av engångskaraktär med utöver de ordinarie utdel- ningarna avseende resultat. Prognosen avseende aktieutdelningarna är , är prognosen och . Den lägre prognosen för 20102011 förklaras framför allt av genomförda försälj- ningar av statligt aktieinnehav samt lägre förväntade utdelningar till följd av lägre vinster åren 20092010. Jämfört med prognosen ekono- miska vårproposition har inkomsterna reviderats upp med 2009. Inkomsterna har reviderats ned med 2,3 miljarder , 2011 samt 2012. Revideringarna förklaras främst av förändrade antaganden kring ränteinkomster och inkomster av statens aktier. 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. Prognosen är ca . I prognosen har inget antagande om inkomster från försäljningen av statliga apotek gjorts för att inte påverka den pågående försäljningsprocessen. För perioden 20102012 antas försäljningsin- komsterna beräkningstekniskt uppgå till noll kronor , i likhet med prognosen ekonomiska vårproposition. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bland annat Återbetalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. beräknas inkomsterna uppgå till , varav återbetalningar av studiemedel utgör den största delen. beräknas inkoms- terna från studiemedelsavgifter minska eftersom antalet återbetalare blir färre. Studiemedels- avgiften är den årliga återbetalningspliktiga delen (amorteringen) av studiemedel tagna . I takt med att antalet låntagare som återbetalat hela skulden på lån tagna ökar, mins- kar dessa inkomster. Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, vilka utgör merparten av in- komsterna. beräknas inkomsterna uppgå till , varav är inkomster från statliga pensionsavgifter. ökar inkomsterna och prognosen är . Hela ökningen beror på ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Jämfört med prognosen ekono- miska vårproposition har inkomsterna reviderats med relativt små belopp. 6000 Bidrag m.m. från EU Under Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EG-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen avser gårds- stödsbidrag, bidrag från samt bidrag från . Bidragen är kopplade till utgifter på anslag inom utgiftsom- råde 23 Areella näringar, landsbygd och livs- medel samt utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Inkomsterna beräknas sammanta- get uppgå till . stiserade inkomsterna ökar något och beräknas till 2012. Jämfört med prognosen vårpropo- sition har inkomsterna reviderats upp med 2009, 2010 samt 2011 respektive 2012. 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Avräkningar m.m. i anslutning till skattesyste- met utgörs av avräkningar och tillkommande inkomster. Avräkningar är intäkter som förs till fonder utanför statsbudgeten och kompensation för mervärdesskatt som betalats av statliga och kommunala myndigheter. Avräkningarna upp- gick 2008 till och beräknas öka till 2009. De belopps- mässigt största avräkningarna är kompensation och avlyft för mervärdesskatt. Tillkommande inkomster avser poster som bruttoredovisas på statsbudgeten. Motsvarande poster förekommer på statsbudgetens utgifts- sida. De tillkommande inkomsterna består av EU-skatter samt kommunala utjämningsavgifter avseende kostnadsutjämningssystemet för verk- samhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. EU-skat- terna, vilka omfattar tullmedel och den momsba- serade EU-avgiften, utgör den största delen av inkomsterna. Tabell 7.21 Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition samt statsbudgeten Jämförelse med ekonomiska vårproposition -0,7 -35,6 -4,9 -19,5 -7,4 -6,8 -6,7 -4,0 -15,1 -2,2 -2,6 -0,5 -2,9 -0,3 -1,2 -13,0 -14,0 -14,6 -16,1 -4,2 -19,1 -0,8 -0,7 -0,8 -0,5 -0,6 -0,3 -0,6 -1,0 -1,4 -1,5 -17,1 -41,5 Skatt på kapital, hushåll -2,0 -6,6 -17,3 -31,0 -4,3 -7,6 -1,0 -1,1 -0,5 -0,5 -1,9 -2,6 -0,2 -0,3 Skatt på konsumtion och insatsvaror -10,2 -23,5 -6,6 -20,8 -1,4 Skatt på vin m.m. -1,3 -0,5 -1,2 -2,8 -0,4 Övriga skatter på energi och miljö -0,3 -0,2 -0,4 -0,4 -0,4 -0,1 -0,9 -0,9 -0,4 -0,6 -0,7 -0,8 -0,9 Restförda skatter och övriga skatter -1,5 -4,4 -2,5 -0,1 -0,1 -0,1 -2,0 -1,8 -2,6 -2,5 -0,1 -0,1 -0,1 -29,5 -105,0 -0,1 -29,1 -104,4 Avgår, kommunala inkomstskatter -1,5 -3,5 -3,3 -4,1 -4,9 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -0,2 -0,3 -2,3 -4,1 -4,5 -25,1 -81,7 8000 Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Vissa krediteringar som ges på skattekonto är stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. För att öka möjligheten att kontrollera statsutgifternas utveckling redovisas dessa utgifter under en egen inkomsttyp. Det stora flertalet skattekrediteringar har upphört eller flyttats till statsbudgetens utgifts- sida, vilket innebär att krediteringarna minskat från 2007 till ca 2008. ingår endast en kreditering för jämställdhets- bonus och skattekontokrediteringarna bedöms uppgå till . 7.3.7Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition och uppföljning av statsbudgeten I detta avsnitt redovisas först den aktuella pro- gnosen jämfört med prognosen eko- nomiska vårproposition. Därefter redovisas en uppföljning av den beräkning av skatteintäkterna som låg till grund för stats- budgeten respektive 2009. Prognos- uppföljningen finns redovisad i tabell 7.21. Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition I tabell 7.22 redovisas flera av de bakomliggande antaganden i den aktuella prognosen för skatte- intäkterna samt förändringarna av antagandena jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition. har intäkterna från skatt på arbete revi- derats upp med jämfört med prognosen ekonomiska vårproposi- tion. har intäkterna revide- rats upp med , trots de skattesänkningar regeringen aviserar i denna proposition. I tabell 7.23 redovisas de prognosändringar som gjorts för skatteintäk- terna från skatt på arbete jämfört med vårpropo- sitionen. Tabell 7.22 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Procentuell utveckling om inget annat anges -2,9 -0,7 -0,3 -3,7 -2,1 -0,1 -0,2 -0,33 -0,1 -0,3 -0,8 -0,2 -0,47 -1,00 -1,24 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Enligt nationalräkenskapernas definition.