prop · GX036 · 2009-09-24 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:6 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i lagen (1998:1591) om och i lagen (1998:1593) om trossamfund. Förslaget innebär att registret över trossamfund förenklas så att enbart en kontaktperson för varje trossamfund registreras i stället för som , alla som ingår i styrelsen eller motsvarande organ. För andra trossamfund än ska också uppgifter om en kontaktperson för varje registrerad organisatorisk del föras in i registret. får lämna uppgifter om en kontaktperson för enskilda församlingar, kyrkliga samfälligheter eller stift. Med kontaktperson avses en person som är behörig att företräda trossamfundet eller en organisatorisk del av ett trossamfund i frågor om registrering. Vidare föreslås att registreringsmyndigheten får avregistrera ett trossamfund som låter bli att betala registerhållningsavgiften. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1591) om 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1593) om Ärendet och dess beredning.............................................................. Bakgrund och nuvarande regelverk .................................................. Ett reviderat trossamfundsregister .................................................. Förenklingar i trossamfundsregistret................................ Utebliven betalning kan leda till avregistrering ............... bör vara avgiftsfinansierat ........... Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Ett förenklat trossamfundsregister (Ds 2008:51)....................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1591) om Svenska Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1593) om Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1998:1591) om , 2.lag om ändring i lagen (1998:1593) om trossamfund. ska till det register som avses i 7 § lagen (1998:1593) om trossamfund lämna uppgifter om Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1591) om Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1998:1591) om ska ha följande lydelse. skall till det register som avses i 7 § lagen (1998:1593) om trossamfund lämna uppgifter om 2.indelning i församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift, och 3. de personer som ingår i 3. en kontaktperson som är styrelsen eller motsvarande organ eller annars är behöriga att före- kyrkan i frågor om registrering namn, postadress och person- nummer eller, om sådant saknas, om sådana nummer saknas, gifter skall lämnas för försam- lingar, kyrkliga samfälligheter och gifter får lämnas för varje för- samling, kyrklig samfällighet eller Ändringar i något av dessa Ändringar i något av dessa förhållanden skall genast anmälas Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter i ärenden enligt denna bestämmelse. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1593) om trossamfund Härigenom föreskrivs att 8, 12 och 17 §§ lagen (1998:1593) om trossamfund ska ha följande lydelse. 1.trossamfundets namn och postadress, 3. de personer som ingår i 3. en kontaktperson som är styrelsen eller motsvarande organ behörig att företräda trossam- eller annars är behöriga att före- fundet i frågor om registrering träda trossamfundet samt deras namn, postadress och person- nummer eller, om sådant saknas, Ändringar i något av dessa Ändringar i något av dessa förhållanden skall genast anmälas Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter i registreringsärenden enligt denna lag. kraven i 7 § första stycket kan på kraven i 7 § första stycket kan på fundet övergår därvid i en ideell förening, som övertar trossam- fundets rättigheter och skyldig- också avregistrera ett trossamfund om det, trots påminnelse, inte Påminnelsen ska ha innehållit en kan komma att avregistreras. trossamfundet i en ideell förening, som övertar trossamfundets rättig- heter och skyldigheter. Beslut av registreringsmyndigheten får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol från beslutets dag när det gäller 1. beslut att avskriva en ansökan om registrering eller att vägra Prop. registrering enligt 7 eller 13 §, 2. beslut att vägra avregistrering 2. beslut i frågor om avregistre- enligt 12 §, och ring enligt 12 §, och 3. beslut enligt 11 § eller 13 § tredje stycket. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 12 § andra stycket tillämpas i fråga om registerhållningsavgift som har förfallit till betalning efter ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning Kammarkollegiet föreslog att det skulle utredas om trossamfundsregistret behövs och, om så är fallet, vilken omfattning det bör ha. Dessutom föreslog kollegiet att registret ska anslagsfinansieras och teknikstödet utvecklas i avvaktan på de åtgärder som kan tänkas bli fallet. föreslog kollegiet att registreringsmyndigheten ska ges möjlighet att avregistrera trossamfund som inte betalar register- hållningsavgiften som tas ut för driften av trossamfundsregistret. Kammarkollegiets förslag behandlas i promemorian Ett förenklat trossamfundsregister (Ds 2008:51). Promemorians sammanfattning finns i bilaga 1 och dess lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. I finns en samman- ställning över remissyttrandena tillgänglig (Ku2008/1406/KT). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan invändning. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. I lagrådsremissen föreslås att lagändringarna ska träda i kraft först , vilket är senare än vad som föreslås i propositionen. I proposi- tionen har vidare redaktionella ändringar gjorts i förhållande till de remitterade förslagen. Bakgrund och nuvarande regelverk bedrevs ett omfattande utredningsarbete för att förbereda stat-kyrkareformen, som genomfördes En av utgångspunkterna för reformen var att öka likställigheten mellan olika trossamfund. I samband med reformen infördes en ny associationsform, registrerat Med registrerat trossamfund avses enligt 5 § (1998:1593) om trossamfund dels , dels trossamfund som har registrerats enligt lagen. är således enligt lag ett registrerat trossamfund och dess församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift är registrerade organisatoriska delar av . trossamfund kan få denna ställning efter ansökan och registrering. 2 § förordningen (1999:731) om registrering av trossamfund avgörs frågor om registrering av Kammarkollegiet, som också har ansvar för En grundläggande förutsättning för registrering är att den sökande är ett trossamfund i den mening som framgår av lagen om trossamfund, dvs. en gemenskap för religiös verksamhet i vilken det ingår att anordna gudstjänst (2 §). Vidare ska trossamfundet ha stadgar av vilka dess ändamål framgår liksom hur det fattas beslut i trossamfundets ange- lägenheter (7 §). Trossamfundet ska också ha en styrelse eller mot- När det gäller kraven på stadgar och styrelse är det i princip samma krav som ställs på en ideell förening. vissa krav på trossamfundets namn, bl.a. att det inte får strida mot god ordning eller vara vilseledande. Om ett trossamfund registreras kan även självständiga organisatoriska delar av samfundet registreras (13 §). Varje del måste uppfylla de ovan Kammarkollegiets prövning i registreringsärenden liknar i formellt hänseende den som görs vid t.ex. registrering av aktiebolag. frågan om någon prövning av religiös åskådning. Att ställa krav som på något sätt anknyter till religiös åskådning skulle, vilket också uttalas i förarbetena till lagen, innebära en otillbörlig diskriminering av trossam- fundet (se prop. 1997/98:116, s. 26). Registreringen ska omfatta trossamfundets namn, postadress och stadgar samt uppgifter om de personer som ingår i styrelsen eller mot- svarande organ eller som på annat sätt är behöriga att företräda trossam- fundet (8 §). För dessa ska namn, postadress och personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum uppges. Ändring av registrerade upp- gifter ska genast anmälas till Kammarkollegiet. En registerhållningsavgift tas ut för varje registrerat trossamfund eller organisatorisk del av ett trossamfund. Avgifterna ska grundas på kostna- den för tjänsten och beräknas så att full kostnadstäckning uppnås i verk- Avgiften uppgår till och faktureras av Kammarkollegiet. Som tidigare nämnts är ett registrerat trossamfund enligt lag, dvs. utan beslut av Kammarkollegiet. skyldig att till Kammarkollegiet lämna uppgifter om stadgar, indelning i församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift och de personer som ingår Prop. 2009/10:6 i styrelsen eller motsvarande organ eller som på annat sätt är behöriga att företräda samt deras namn, postadress och person- nummer eller, om sådant saknas, födelsedatum enligt 14 § lagen (1998:1591) om . Motsvarande uppgifter ska lämnas för församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift. Ändringar i något av dessa förhållanden ska genast anmälas för registrering. I förordningen (1999:731) om registrering av trossamfund finns närmare bestämmelser om vilka handlingar som ska bifogas en ansökan om registrering och vilka handlingar som ska lämnas in för att styrka anmälan om ändring av uppgifter som tidigare anmälts till registret. Ett registrerat trossamfund får förvärva rättigheter och ta på sig skyldig- heter samt föra talan vid domstol och andra myndigheter (9 § lagen om Trossamfunden torde dock normalt ha haft sådan rätts- kapacitet redan före registreringen som ideella föreningar. Oberoende av införandet i registret har och dess enheter rättskapacitet som ett registrerat trossamfund respektive registre- rade organisatoriska delar av ett trossamfund. För andra trossamfund än har däremot registreringen som effekt att de får rätts- kapacitet i egenskap av registrerade trossamfund. Statsbidrag enligt lagen (1999:932) om stöd till trossamfund prövas i särskild ordning och förutsätter inte att trossamfundet är registrerat. Möjligheten till statlig uppbördshjälp är förbehållen registrerade trossam- fund (5 §). Regeringen ska dock göra en prövning i varje enskilt fall vid en ansökan om uppbördshjälp och det är alltså inte självklart att ett registrerat trossamfund får sådan hjälp. Som tidigare nämnts ska uppgifter om behöriga företrädare för såväl som andra registrerade trossamfund föras in i registret Till skillnad mot vad som gäller för aktiebolag och handelsbolag (jfr 27 kap. 4 § aktiebolagslagen [2005:551] och 19 § handelsregisterlagen [1974:157]) finns det dock inga bestämmelser i lagen om trossamfund som reglerar att tredje man under vissa förhållan- den kan lita på uppgifterna i trossamfundsregistret. trossamfundsregistret saknar alltså lagligt reglerad rättsverkan i fråga om vem som är behörig att företräda samfundet i förhållande till tredje man. Den företrädare för eller annat trossamfund som behöver styrka sin behörighet att företräda sitt samfund är skyldig att visa en handling från samfundet vari beslut om hans eller hennes behörighet har Avgörande i behörighetsfrågan är alltså de beslut som fattas inom trossamfundet. Registret över registrerade trossamfund I registret över registrerade trossamfund hos Kammarkollegiet utgör och dess organisatoriska delar 2 201 Detta är en minskning med ca 450 enheter under de omfattar registret 68 andra trossamfund med totalt 79 organisatoriska delar. Detta innebär en viss ökning av Prop. 2009/10:6 antalet registrerade samfund och organisatoriska delar som inte tillhör Totalt sett har utvecklingen dock medfört att färre enheter är registrerade i trossam- fundsregistret. har ett eget centralt ADB-baserat organisations- register. Registret innehåller fler uppgifter än vad trossamfundsregistret ska innehålla. Ändringar i organisationsregistret förs löpande direkt in i registret av kyrkans lokala enheter. vidarebefordrar de uppgifter som ska rapporteras till Kammarkollegiet för infö- rande i trossamfundsregistret. Hos kollegiet lagras uppgifterna i avvaktan på att de kan stämmas av mot beslutsunderlaget. Sedan avstämning skett uppdateras registret, dvs. ändringarna förs in. De uppgifter som lämnar till registret och som avser den territoriella indelningen i församlingar eller ändring av denna indel- ning, ska kollegiet enligt 13 § förordningen om registrering av trossamfund lämna vidare till , , och Lantmäteriet. Övriga trossamfund gör en skriftlig anmälan till Kammarkollegiet av sådana uppgifter som ska föras in i registret. Till anmälan ska det beslutsunderlag som utgör grunden för anmälan fogas. Efter kontroll av att de formella kraven är uppfyllda för kollegiet manuellt in uppgifterna i registret. Regeringens bedömning: bör vara kvar. Regeringens förslag: Registret över trossamfund förenklas så att enbart en kontaktperson för varje registrerat trossamfund ska föras in i För andra trossamfund än ska också uppgif- ter om en kontaktperson för varje registrerad organisatorisk del föras in i registret. får möjlighet att lämna uppgifter om en kontaktperson för enskilda församlingar, kyrkliga samfälligheter eller Med kontaktperson avses en fysisk person som är behörig att före- träda trossamfundet eller en organisatorisk del av ett trossamfund i frågor om registrering. Promemorians bedömning och förslag: Promemorians bedömning om att det finns ett behov av ett trossamfundsregister stämmer överens Vad sedan gäller promemorians förslag överens- stämmer det delvis med regeringens. I promemorian föreslås dock att kontaktpersonen ska ingå i styrelsen eller motsvarande organ och det ställs inte något krav på att han eller hon ska ha behörighet att företräda Promemorian gör inte heller någon skillnad på Svenska kyrkan och andra trossamfund vad avser registrering av kontaktpersoner för enskilda organisatoriska delar. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker promemo- rians förslag eller har inget att invända mot det. Kammarkollegiet är positivt till förslaget. Vidare anser kollegiet att om kontaktpersonen inte är bosatt i , bör det i lagen föreskrivas att trossamfundet ska utse en särskild delgivningsmottagare som är bosatt (folkbokförd) i . tillstyrker inte förslaget och anser att det är oklart vad den föreslagna kontaktpersonen är tänkt att ha för funktion. Vidare ifrågasätter att trossamfundsregistret helt saknar rätts- verkan. Det finns enligt församlingsförbundet inte skäl att frångå de bedömningar som gjordes när associationsformen registrerat trossamfund infördes. anser att starka skäl talar för att trossamfund regi- streras på samma sätt som aktiebolag och ekonomiska föreningar. vill väcka frågan om förslaget om att enbart en kontaktperson ska registreras för varje trossam- fund skulle kunna tillämpas också vid registreringen av näringsdrivande trossamfund enligt 4 § handelsregisterlagen (1974:157). stöd till trossamfund (SST) tillstyrker förslaget att registreringen begränsas till att endast avse en person. SST anser dock att även en annan behörig företrädare än en person som ingår i styrelsen eller mot- svarande organ bör kunna vara en registrerad företrädare. Skälen för regeringens bedömning och förslag När den nya associationsformen registrerat trossamfund infördes var utgångspunkten att trossamfunden skulle få en form att verka i som över- ensstämmer med den egna självbilden (prop. 1997/98:116). var det viktigt att garantera så likvärdiga villkor som möjligt för olika tros- samfund. Detta skulle tryggas just genom att den nya associationsformen stod öppen för olika trossamfund och förutsätter ett likvärdigt registre- ringsförfarande. Den nuvarande ordningen har alltså som syfte att så långt som möjligt behandla och andra trossamfund på samma sätt samt att garantera trossamfundens möjlighet att verka i en adekvat form. Detta bör fortsatt vara vägledande. Som tidigare nämnts är trossamfundsregistret dock inte utformat på ett sådant sätt att det har samma rättsverkan som registren över aktiebolag och handelsbolag. Nyttan med själva registret har därför kunnat ifråga- sättas. Regeringens bedömning är dock att registret i sig är nödvändigt ur andra hänseenden som det faktum att registret saknar lagligt reglerad rättsverkan öppnar för att de uppgifter som ska registreras kan begränsas. är enligt lag ett registrerat trossamfund. För övriga trossamfund krävs ett offentligrättsligt beslut för att de ska få den rätts- kapacitet som ligger i associationsformen. För dessa trossamfund har alltså trossamfundsregistret stor betydelse. Som påpekas i förarbetena är det av stor vikt att det finns en fullständig redovisning av samtliga registrerade trossamfund samlad på ett ställe. I registreringsförfarandet ligger även en kontroll av att sökanden är ett trossamfund i lagens mening samt att vissa grundläggande krav är upp- fyllda, bl.a. i fråga om organisatorisk uppbyggnad. De registrerade tros- Prop. 2009/10:6 samfunden ges också skydd för sitt namn med stöd av vissa bestämmel- ser i firmalagen (1974:156). Uppgifter om indelning är också nödvändiga för statsförvaltningen. De uppgifter som lämnar till registret och som avser den territoriella indelningen i församlingar eller ändring av denna indelning, ska kollegiet enligt 13 § förordningen (1999:731) om registrering av trossamfund lämna vidare till , , och Lantmäteriet. Enligt 6 § folkbokföringslagen (1991:481) ska en person folkbokföras på den fastighet och i den territo- riella församling inom där han eller hon är att anse som bosatt. För folkbokföringsverksamheten som sådan finns dock inte något direkt behov av att registrera en uppgift om boende i församling. Folk- bokföringsuppgifterna om församling nyttjas dock på många andra håll i samhället; församlingsuppgifterna används bl.a. inom forskningen och vid framställning av statistik. Inom befolkningsstatistiken finns det t.ex. statistiska tidsserier på församlingsnivå . Församlingsindel- ningen har dock inte samma praktiska betydelse som . I stället har flera alternativa indelningsbegrepp utvecklats för skilda verksamhets- områden. Däremot förutsätter uttaget av begravningsavgift att uppgifter om församlingen finns registrerade hos (9 kap. begrav- ningslagen [1990:1144]). Dessutom baseras domsagoindelningen i på församlingsindelningen (förordningen [1982:996] om rikets indelning i domsagor). (Fi 2007:11) lämnade sitt slutbetänkande Folkbokföringen (SOU 2009:75). Utredningen föreslår att folkbokföring i församling ska upphöra. Oberoende av om förslaget genomförs kan det även fortsättningsvis finnas behov för det allmänna att ha uppgifter om församlingsindelningen, exempelvis för uppbörd av begravningsavgiften. Regeringen finner sammanfattningsvis att övervägande skäl talar för att det även fortsättningsvis ska föras ett register över de registrerade trossamfunden. Kammarkollegiet bör som den bäst lämpade institutionen få fortsatt förtroende att ansvara för registret. Som Kammarkollegiet framhåller i sin skrivelse innehåller emellertid trossamfundsregistret vissa uppgifter som inte oundgängligen behövs och vars insamlande försvårar och fördyrar registerhållningen. Inmatningen och i någon mån kontrollen av uppgifterna skiljer sig åt beroende på om uppgifterna kommer från eller från ett annat trossamfund. I båda fallen ska dock anmälan om ändring av uppgifter som förts in i registret vara skriftlig och åtföljd av besluts- underlaget. Arbetet med att löpande föra in ändringarna om trossam- fundens företrädare i ett register som saknar lagligt reglerad rättsverkan är alltför tids- och kostnadskrävande för att vara försvarbart. Registerföringen av företrädare för trossamfunden har alltså en begrän- sad funktion, som uppdateringen av dessa uppgifter utgör en stor del av det löpande arbetet med registret. Registret över trossamfund bör därför förenklas. menar att trossamfunden borde registreras på samma sätt som aktiebolag och ekonomiska föreningar. fyller dock ett annat syfte än registren över de senare associationsformerna. Därtill kommer att näringsdrivande tros- samfund, som påpekar i sitt remissvar, registreras i enlighet med handelsregisterlagen. menar att det är oklart vad den föreslagna kontakt- personen har för funktion och om kontaktpersonen kan betraktas som en företrädare för trossamfundet. SST anser att den föreslagna kretsen ur vilken den registrerade personen kan väljas är onödigt liten. SST anser att även en annan behörig företrädare än de som ingår i styrelsen eller motsvarande organ, ska kunna utses av trossamfundet och registreras som kontaktperson. Regeringen instämmer i dessa synpunkter och före- slår att bestämmelserna utformas så att det dels tydligt ska framgå vilken behörighet kontaktpersonen har, dels ska vara möjligt att utse även andra än de som sitter i styrelsen eller motsvarande organ. Kontaktpersonen ska alltså vara behörig att företräda trossamfundet i frågor om registrering enligt lagen om trossamfund. Kontaktpersonens behörighet tillför stadga och trygghet i de kontakter som registreringsmyndigheten har med tros- samfundet. Vid en anmälan av en kontaktperson ska hans eller hennes behörighet styrkas på lämpligt sätt. Kammarkollegiet menar att för tydlighetens skull så bör ordet kontakt- person användas även i lag- och förordningstexterna. Regeringen delar denna bedömning och föreslår att personen benämns kontaktperson i lagtexten. Kammarkollegiet anser också att ordet registreringsbevis bör tas bort ur förordningen om registrering av trossamfund eftersom de utdrag ur registret som kollegiet tillhandahåller är att betrakta som regis- terutdrag. Regeringen delar även denna bedömning. Kammarkollegiet anser vidare att det av lagstiftningen bör framgå att om kontaktpersonen inte är bosatt i ska trossamfundet även utse en särskild delgivningsmottagare som är bosatt (folkbokförd) i . Regeringen kan dock inte se att det finns tillräckliga skäl för en särskild delgivningsmottagare. Enligt förslaget i avsnitt 5.2 som ger Kammar- kollegiet möjlighet att avregistrera trossamfund som inte betalar register- hållningsavgiften, bör det inte krävas att betalningspåminnelsen med upplysningen om att utebliven betalning kan föranleda avregistrering delges. bör inte åläggas att för registrering anmäla kontaktper- soner för det stora antalet enskilda församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift. I fråga om bör bestämmelsen därför göras till en dispositiv handlingsregel. För del innebär det att kyrkan åläggs att utse en kontaktperson som är behörig att företräda kyrkan centralt. I övrigt får kyrkan själv avgöra i vilken utsträckning det är lämpligt att anmäla kontaktpersoner för sina organisatoriska delar. De föreslagna ändringarna kommer att begränsa behovet av att föra in ändringar av uppgifterna för redan registrerade trossamfund. De formella kraven som ett trossamfund har att uppfylla för registrering kvarstår dock, även om uppgifter i beslutsunderlaget om styrelseledamöter och företrädare inte behöver registerföras. 5.2Utebliven betalning kan leda till avregistrering Regeringens förslag: får avregistrera ett trossamfund som inte betalar registerhållningsavgiften. Beslutet om avregistrering får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. väcker frågan om vad som händer med det i handelsregistret registrerade näringsdrivande trossam- fundet, om det avregistreras som trossamfund hos Kammarkollegiet. Skälen för regeringens förslag: Det förekommer att ett registrerat trossamfund upphör att betala den årliga avgift som krävs för register- hållningen utan att begära avregistrering.