prop · GX031d25 · 2009-09-21 00:00:00 — 3.9.261:26 Avvecklingsanslag för , och 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget ska användas till avvecklingskostnader som uppstår med anledning av att myndigheterna , och avvecklades . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:26 Avvecklingsanslag för , och . beräknas anslaget till . Tabell 3.62 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:26 Avvecklingsanslag för , och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.9.27Stöd till omvandling och förnyelse av fordonssektorn Den globala klimatutmaningen ställer stora krav på en omvandling och förnyelse av hela samhället inklusive transportsektorn. Utsläppen från fordon måste dramatiskt minskas. Nya bränslen, motorer och helt nya framdrivningssystem måste utvecklas. Elhybrider och rena elektriska motorer kommer att utgöra viktiga lösningar . För att säkerställa att det svenska fordonsklustret utvecklar och upprätthåller en konkurrenssituation som gör att det är världsledande, särskilt inom områdena klimat och säkerhet, krävs åtgärder. Detta ska göras i linje med de insatser och förslag som presenterats i kommissionens meddelande En ekonomisk återhämtningsplan för (KOM 2008 [800]), den s.k. Barrosoplanen. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att ställa ut statliga kreditgarantier till företag i fordonsklustret för upptagande av lån i Europeiska investeringsbanken för omställning till grön teknologi m.m. på mot fullgoda säkerheter och med marknadsavspeglande avgifter under normalt marknadsläge. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att i enlighet med riktlinjer om statligt stöd ge undsättningslån mot fullgoda säkerheter på till företag inom fordonsklustret som befinner sig i ekonomiska svårigheter. Förslagen innebär en förlängning av de stöd som beslutades i propositionen Staten som huvudman för bolag med verksamhet avseende forskning och utveckling och annan verksamhet inom fordonsklustret m.m. (prop. 2008/09:95). finansieras genom avgifter. Intäkterna i den offentligrättsliga verksamheten utgörs av stämpelskatt (inkomsttitel : stämpelskatt, tabell 3.63) och förseningsavgifter (inkomsttitel : avgifter vid Patent- och registreringsväsendet, tabell 3.64). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.63 Offentligrättslig verksamhet 1 Avser inkomsttitel : Stämpelskatt. Expeditionsavgiften får myndigheten disponera i sin helhet och redovisas inte här. Tabell 3.64 Offentligrättslig verksamhet 1 Avser inkomsttitel : Avgifter vid Patent- och registreringsväsendet. De administrativa kostnaderna för hanteringen får räknas av. finansieras genom avgifter. Verksamheten med patent, varumärken och mönster ska ge intäkter som motsvarar kostnaderna för Patentbesvärsrättens verksamhet. Tabell 3.65 Offentligrättslig verksamhet 1 Avser inkomsttitel . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 verksamhet är helt avgiftsfinansierad. Intäkterna uppgick till , varav intäkter från tillsyn utgjorde ca , intäkter från examination utgjorde , intäkter från godkännande/auktorisation/registrering utgjorde ca och intäkter från området internationella kontakter utgjorde ca . Nämndens kostnader uppgick till , varav personalkostnader utgjorde ca . Vid utgången av 2008 hade ett positivt myndighetskapital om . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande består av följande verksamhetsområden: handels- och investeringsfrämjande och internationell handelspolitik och EU:s inre marknad. Verksamheten syftar till att skapa tillväxt och sysselsättning i genom att främja frihandel och avveckla handelshinder. Det sker genom att göra EU:s inre marknad mer effektiv, vilket också förbättrar EU-ländernas konkurrenskraft, samt genom att verka för öppenhet i EU-ländernas handel med omvärlden. Globalt värnas och utvecklas ramvillkor för internationell handel och investeringar i () och genom EU:s bilaterala och regionala handelsavtal med andra länder. är ett viktigt forum för att skapa tydliga regler och riktlinjer för internationell ekonomisk samverkan, erfarenhetsutbyte mellan länder och kvalificerad analys. Som en del av verksamheten ingår en genomlysning av de faktorer, såsom demokrati, rättsväsende och sociala välfärdssystem, som påverkar internationellt företagande. Kampen mot korruption är central. Målet med verksamheten uppnås genom att bl.a. främja utrikeshandeln och utländska investeringar i samt att stärka profileringen av i utlandet. Inom Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), (), Myndigheten för utländska investeringar i (Invest in , ), exportråd () och AB (). Vidare anslås medel för svenskt deltagande i internationella handelsorganisationer och bidrag till Standardiseringsråd (SSR). är inom ansvarigt för verksamhetsområdena. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 2:6 Bidrag till standardiseringen Summa Utrikeshandel, handels- och Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Målet för Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande under Utgiftsområde 24 Näringsliv är högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökande handelsutbyte mellan och världen samt ökade utländska investeringar i . arbetet, särskilt i de länder där inte är representerat. stödjer och främjar svenska företag att växa internationellt. Inom ramen för det statligt finansierade exportfrämjandet har informationstjänster och rådgivning på hemmaplan till små och medelstora företag en framträdande plats. har () egen utlandsrepresentation vid 66 kontor i över 50 länder. I länder där saknar kontor företräds man av ett exportrådskontor i ett näraliggande land. har även nationell närvaro i genom regionala exportrådgivare. verksamhet delas in i fyra områden: grundläggande exportservice, kompetensut- 4.4.1Handels- och investeringsfrämjande veckling för företag, riktade satsningar för Handels- och investeringsfrämjandet syftar till att förbättra förutsättningarna för svenska företag att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen ger. Exportfrämjandet syftar till att stärka framför allt små och medelstora företags förmåga till internationalisering. Exportfrämjandet sker i huvudsak genom , vars verksamhet finansieras av staten och näringslivet gemensamt. Utlands-myndigheterna har en viktig roll i internationellt affärsfrämjande och företagsspecifik affärsutveckling. Den grundläggande exportservicen finansieras i huvudsak av statliga medel och är därmed kostnadsfri för företagen. Den riktar sig till små och medelstora företag. Viktiga aktiviteter har varit att ta emot och utforma program för inkommande och utgående delegationer samt att fortsätta utvecklingen av elektroniska verktyg för exportfrämjandet. Kompetensutveckling för företag riktar sig framför allt till små och medelstora företag. De regionala exportrådgivarna täcker samtliga län. nådde genom dessa 1 800 småföretag för konkret rådgivning kring internationalisering. Inom området Riktade satsningar för internationellt affärsfrämjande har inom sitt statliga uppdrag genomfört en rad aktiviteter för att främja i första hand små och medelstora företags exportmöjligheter. Det har skett på ett flertal marknader och inom affärssektorer där står starkt. genomfördes 2 790 konsultuppdrag åt såväl små och medelstora som stora företag. Omsättningen uppgick till . Verksamheten, som är helt avgiftsfinansierad, bedrivs endast vid utlandskontoren. Främjande av projektexport sker bl.a. genom strategisk projektutveckling. bedöms insatserna 2008 ha bidragit till kontrakt för svenska företag med en exportvolym på . Insatserna bidrar även till export från små och medelstora företag med spridd regional förankring, i egenskap av underleverantörer. Vidare genomförs främjandeinsatser för att befästa och förstärka svenska företags andel av upphandlingen inom internationella finansinstitutioner, regionala utvecklingsbanker, FN och EU. Arbetet med kommunikationsplattformen SymbioCity, som lanserades 2008, har vidareutvecklats i samarbete mellan , Utrikes-, Miljö- och Näringsdepartementen. Konceptet är nu ett samlande paraply för marknadsföring av svensk miljöteknik i utlandet med statliga medel. Mot bakgrund av låga upphandlingsandelar i internationella finansinstitutioner, FN och EU, har inlett arbetet med en övergripande strategi för hur svenska företags möjligheter kan stärkas inom detta område. De näringslivs- och Sverigefrämjande aktiviteter som svenska ambassader och generalkonsulat genomfört 2008 och tillsammans med framför allt , Invest in (), svenska företag och lokala partners m.fl. har inneburit goda möjligheter för exponering på olika marknader, framför allt inom områden som miljö, klimat, energi samt särskilda handelspolitiska frågeställningar. Dessa har kompletterat en omfattande basverksamhet på 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 främjandeområdet, bl.a. ett aktivt arbete med handelshinderfrågor. De svenska honorärkonsulerna har liksom föregående år varit en resurs för den Sverigefrämjande verksamheten i utlandet. Antalet utgående besök från med politisk ledning och medföljande handels- och företagsdelegationer har ökat mycket starkt jämfört med . Samspelet mellan främjandets aktörer när det gäller profileringen av i utlandet har stärkts ytterligare inom ramen för i utlandet (NSU). beslutade regeringen att tillsätta en kommitté för att förbereda och ansvara för det svenska deltagandet i i (dir. 2007:142) på temat , Better Life. tema har närmare utvecklats till Spirit of Innovation. och har arbetet med att säkra samfinansieringen samt med att projektera paviljongen och förbereda anknytande aktiviteter dominerat verksamheten. Näringslivsintressenternas andel av finansieringen har säkerställts. Regeringen har fortsatt arbetet för att bättre tillvarata den resurs som utgörs av svenska företagare med utländsk bakgrund som har unika kunskaper om affärskultur, politik, religion och språk samt kontakt med de länder de har varit bosatta i. Betänkandet Svensk export och internationalisering utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande (SOU 2008:90) överlämnades till statsrådet . Utredningen lämnade en genomgripande analys av den svenska exportutvecklingen som visade på tjänsteexportens och de mindre företagens ökade betydelse. överlämnade departementspromemorian Vad kräver krisen av främjandet? (Ds2008/09:35). Syftet är att ge en överblick över dagens handels- och investeringsfrämjande samt särskilda insatser och behov med anledning av den finansiella och ekonomiska krisen. Genom att erbjuda exportkredit- och investeringsgarantier ger () verksamhet svenskt näringsliv 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 goda konkurrensförutsättningar på de internationella marknaderna. ökade efterfrågan kraftigt på EKN:s garantier till följd av finanskrisen, som begränsade riskkapaciteten på den privata marknaden. Detta hade framför allt stor inverkan på de mindre företagens möjligheter att få riskskydd vid affärer. Garantier lämnades till ett värde av samt garantiofferter till ett värde av . Garantier och offerter avsåg export till 125 länder. EKN noterade 100 nya kunder 2008, huvudsakligen mindre företag. lämnades garantier till ett värde av och garantiofferter till ett värde av , vilket är en ökning jämfört med . EKN noterade 62 nya kunder , varav elva var gamla kunder som inte varit aktiva . Totalt hade EKN utestående garantier om ca den största volymen någonsin vilka ökade ytterligare till per . EKN:s resultat uppvisade 2008 ett överskott på . redovisade EKN ett överskott på . Överskottet 2008 och är lägre jämfört med , främst beroende på ett större behov av riskreserveringar samt mindre återbetalningar av fordringar. Myndighetskapitalet uppgick till och till per . Det s.k. Exportlånet, som infördes för att underlätta för svenska företag att verka på nya marknader och bidra till finansiering, har vidareutvecklats . beviljades 29 företag lån för sammanlagt ca . lanserade också EKN, AB , , och den gemensamma s.k. Internationaliserings-guiden, en webbportal som ska underlätta för företag att hitta rätt kontakt. EKN har aktivt arbetat för en ökad kännedom om verksamheten inom näringslivet, vilken ökat . På den internationella arenan har EKN arbetat vidare med frågor om konkurrens-neutralitet inom EU, och garantiinstitutens . Vidareutvecklingen av arbetet med etiska riktlinjer, för vilka det nu finns gemensamma regler inom , fortsätter. EKN har tagit fram en ny policy för etiska överväganden i sin garantigivning. AB () främjar näringslivets utveckling och internationella konkurrenskraft genom att tillhandahålla långsiktigt hållbara finansieringslösningar för export och infrastruktur. Därutöver administrerar SEK det statsstödda exportkreditsystemet. lämnade SEK nya kundfinansieringar på , varav utgör utlåning för exportföretag. lämnade SEK nya kundfinansieringar på , varav utgör utlåning för exportföretag. Resultatet före skatt var 2008 och 1 . SEK hade en kapitaltäckningsgrad på . Systemet med statsstödda exportkrediter gav 2008 ett överskott på och ett överskott på . Systemet med statsstödda exportkrediter är mycket beroende av världsmarknadsläget och utvecklingen av räntorna på världsmarknaden. För att motverka finanskrisens effekter på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer beslutade regeringen och att öka kapaciteten hos AB () att finansiera exportaffärer av svenskt intresse. Det skedde genom ett kapitaltillskott som ökar bolagets förmåga att finansiera affärer som privata banker tidigare skulle ha tagit hand om (prop. 2008/09:73). För att ytterligare stärka bolagets upplåningskapacitet skapades en möjlighet att mot marknadsmässiga villkor ta upp lån i Riksgälden och att erhålla statliga garantier för upplåning upp till högst . höjdes ramen för de exportkreditgarantier som ställs ut av () (prop. 2008/09:86). Investeringsfrämjandet bidrar till att attrahera utländska direktinvesteringar till . har betydelsen av utländska investeringar ökat. Globaliseringen innebär att nya aktörer börjar bli betydelsefulla investerare. Huvudaktör i detta arbete är Myndigheten för utländska investeringar i (Invest in , ) som aktivt verkar för att utländska företag investerar eller samverkar med svenska företag och regioner för att få till stånd investeringar i . beslutade att koncentrera sin internationella organisation. bestod 2008 av tre egna utlandskontor i , och med filialkontor i och Kanton. Representationskontoret i stängdes . har representerat i och förberedelser för ett eget kontor i har genomförts. Utöver detta har visst samarbete med ett 40-tal utlandsmyndigheter och med . tillhandahöll och liksom tidigare tjänster och informationsmaterial, besvarade förfrågningar från utländska investerare eller företag samt hjälpte dessa att kostnadsfritt etablera kontakter med relevanta aktörer. En central del av investeringsfrämjandet är att i en årlig rapport identifiera de möjligheter och hinder som finns när det gäller utländska investeringar. Den senaste rapporten lämnades . Myndigheten har vidare tillsammans med andra aktörer i tematisk samverkan bedrivit fokusprojekt som marknadsför områden där har särskilda förutsättningar att attraherainvesteringar, bl.a. informationsteknologi och telekommunikationer, life science-sektorn, förpackningsindustri och fordonsindustri. Projektet startade med särskild finansiering från politikområdet Näringsliv. medverkade till 116 nya utländska investeringar, vilket var en minskning med jämfört med , då antalet var 174. Insatser inom andra politikområden Ett flertal offentliga och privata aktörer är verksamma inom företags- och näringslivsutveckling där internationalisering utgör en viktig aspekt. och samarbetar med dessa inom sina respektive verksamhetsfält, t.ex. , 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 (t.o.m. Verket för näringslivsutveckling, ), Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (t.o.m. ITPS) och handelskamrar. Med finansiering från utgiftsområde 23, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, genomför särskilda insatser för främjande av export av svenska förädlade livsmedel. Målgruppen är i första hand små och medelstora livsmedelsföretag. Med finansiering från utgiftsområde 24 Näringsliv, verksamhetsområdet , genomför särskilda insatser för att främja export av svensk miljöteknik och förnybar energi. Målgruppen är i första hand små och medelstora företag. Från samma utgifts- och verksamhetsområde finansieras insatser avseende hållbart stadsbyggande och miljötekniksamarbete inom ramen för det avtal som tecknades mellan och vid statsministerns besök i , liksom programmet Cleantech, som Invest in () bedriver . I internationella utvecklingssamarbete spelar ömsesidigheten i handeln en viktig roll. Handeln med utvecklingsländer står i fokus i de pågående WTO-förhandlingarna. Open Trade vid hjälper till att lösa de hinder som exportörer från utvecklingsländer kan möta på den svenska marknaden. Med finansiering från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd genomförs särskilda insatser inom i syfte att bidra till utveckling i samarbetsländerna. Insatserna koncentreras främst till samarbetsländernas behov av projektutveck-ling för skräddarsydda systemlösningar inom till exempel miljö- och energiområdet. har väl uppfyllt de mål som och regeringen fastställt för dess verksamhet. Små och medelstora företag har fått tillgång till grundläggande exportservice, kompetensutveckling och rådgivning. Räckvidden för exportfrämjandet utomlands har ökat 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 som tillgängligheten till exportrådgivning i och kompetens-utveckling för små och medelstora företag har bibehållits på god nivå, vilket inneburit bra möjligheter för dessa företag att få stöd i sitt agerande på internationella marknader. Den finansiella och ekonomiska krisen påverkar dock arbete och resultat vad avser den företagsfinansierade verksamheten. Detta kan komma att innebära svårigheter att upprätthålla utlandsorganisationen i dess nuvarande omfattning. Samarbetet mellan myndigheter och organisationer som arbetar med företags- och näringslivsutveckling samt främjande har väsentligt vidareutvecklats och förbättrats i viktiga hänseenden. och har utvecklat ett samarbetskoncept för att kunna erbjuda en mer komplett service genom att samarbeta kring internationalisering av svenska företag. Dessa och andra myndigheter och organisationer har inlett ett samarbete för att ytterligare tydliggöra sina roller gentemot företagen. Processen att utöka samarbetet mellan aktörerna har bl.a. konkretiserats i det s.k. Exportlånet för att främja små och medelstora företags exportsatsning, se nedan Exportfinansiering, och i den s.k. Internationaliseringsguiden. Främjandet av svensk projektexport och internationell upphandling bedöms vara kostnadseffektiv. Efterfrågan är stor. Med begränsade finansiella insatser har hög utväxling i form av exportkontrakt och sysselsättning i uppnåtts. Genomförda satsningar inom projektexporten har enligt näringslivet bidragit till ökad förmåga till kraftsamling i avgörande affärsskeden. Den gemensamma satsning som regeringen gör på kommunikationsplattformen SymbioCity har inneburit att marknadsföringen av svensk miljöteknik i utlandet har samordnats och blivit tydligare för företagen. De svenska utlandsmyndigheterna har bidragit till att främja svenska ekonomiska intressen och svenska företags affärs-möjligheter i utlandet genom en löpande basverksamhet och vissa särskilda aktiviteter i samverkan med framför allt . Ett aktivt arbete för att hjälpa svenska företag att lösa handelshinder innebär förbättrade möjligheter att genomföra affärer. (dir. UD 2007:02), som överlämnade sitt betänkande Svensk export och internationalisering utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande (SOU 2008:90), innebar ett viktigt kunskapsunderlag om exportutveckling och främjandeinsatser för att möta företagens behov. Utredningen bekräftade betydelsen av ett offentligt handels- och investerings-främjande och konstaterade att dagens statliga främjande i huvudsak ligger i linje med företagens behov. De åtgärder som regering och riksdag vidtog (prop. 2008/09:73 och prop. 2008/09:86) för att motverka finanskrisens effekter på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer har tillmätts stor betydelse av det svenska näringslivet, som uppgivit att de varit en förutsättning för flera exportkontrakt i storleksordningen miljarder kronor som vunnits kort därefter. () har genom sin garantigivning medverkat till att svenska exportföretag kan erbjuda villkor som huvudsakligen ärlikvärdiga med konkurrerande företag i andra länder. EKN har på ett framgångsrikt sätt förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med restriktionen att verksamheten ska vara självbärande . De ändrade riktlinjer för EKN som regeringen beslutade om genom förordningen (2007:656) om exportkreditgaranti gör det möjligt för EKN att möta nya behov hos den svenska exportindustrin på grund av förändrade handels- och produktionsmönster, som EKN med sitt tidigare mandat inte har kunnat möta fullt ut. För EKN innebär den nya förordningen större möjligheter att erbjuda de tjänster som exportindustrin efterfrågar, en flexibilitet som har blivit än mer viktig under rådande omständigheter. EKN:s internationella arbete med frågor om konkurrensneutralitet har aktualiserats allt mer under krisens förlopp. AB () har genom sin exportfinansiering medverkat både med finansiering och med rådgivning i flera viktiga affärer till förmån för svensk exportindustri. har väl uppfyllt de mål som och regeringen har ställt på verksamheten. ISA:s verksamhet har bidragit till utländska direktin- vesteringar i från såväl mogna marknader som tillväxtmarknader samt till att stärka svenska kompetenskluster inom exempelvis IT och telekom, life science-området och fordon. 4.4.2EU:s inre marknad och internationell handelspolitik Inom området är och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) verksamma. verksamhet syftar bl.a. till att bidra till en väl fungerande inre marknad och en frihandelsinriktad handelspolitik. SWEDAC ansvarar för frågor om teknisk kontroll, inklusive ackreditering, samordning av marknadskontroll m.m. Regeringen har som mål att arbeta för en effektiv inre marknad där de kvarvarande handelshindren undanröjs. Den inre marknaden med fri rörlighet för människor, varor, tjänster och kapital ska genomföras fullt ut. I detta arbete vidtar regeringen ett flertal åtgärder. Den inre marknaden är den viktigaste regionen för utrikeshandel och stod 2008 för av varuexporten och av importen (EU 27).