prop · GX031d5 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i ................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) ........................... Förslag till lag om ändring i lagen (1985:206) om viten..................... Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)............ Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200).......... Förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844)............ 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (1999:988) om förhör m.m. hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddade verksamhet ..................... 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (2001:558) om Mål för utgiftsområdet ......................................................................... En politik för ett tryggare ....................................................... Ett modernare rättsväsende.................................................................. Utredning och lagföring....................................................................... Verkställighet av påföljd....................................................................... Stöd till brottsoffer............................................................................... Utgiftsområde 4 Rättsväsendet............................................................ Utredning och lagföring....................................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Verkställighet av påföljd........................................................................ Reparativ verksamhet (Stöd till brottsoffer) ....................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet .............................................................. Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet .................. Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet............ Anmälda våldsbrott åren 20042008 ....................................................................... Antal anställda 20062008 (jämnt hundratal)........................................................ Andel kvinnor på ledande befattningar 20062008 ................................................ Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid 20062008.................... Andel anställda med utländsk bakgrund* 20062008 ............................................ Kostnadsutvecklingen 20062008 (exkl. migrationsverksamhet) ....................... Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 20062008 ........................... Uppfyllelse av regeringens verksamhetsmål (omloppstid i månader för avgjorda mål, 75 percentilen,).............................................................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 .................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Säkerhetspolisen....................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 ................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 ............ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Domstolar .................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Kriminalvården......................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:7 ........ 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:8 ................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:9 .................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:10 ......... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:11 Ersättning för skador på grund av brott........................................................................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:12 Rättsliga biträden m.m. .......... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:13 Kostnader för vissa Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:14 Avgifter till vissa Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:15 Bidrag till lokalt Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:16 Säkerhets- och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Beläggning i anstalt (i medeltal) 19992008............................................................ Sysselsättningstimmar vid anstalt............................................................................ Utvecklingen av IÖV-utsluss/utökad frigång 20062008, påbörjad IÖV- utsluss/utökad frigång1 ........................................................................................ Påbörjade § 34-placeringar/vårdvistelser1 20062008............................................. Antal rymningar direkt från sluten anstalt per 100 000 vårddygn 19992008...... Antal inkomna och avgjorda ärenden...................................................................... Utbetald brottsskadersättning samt intäkter från regress ..................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner förslaget om att den rådgivande nämnden vid avskaffas, 2.antar lag om ändring i , lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m., lag om ändring i namnlagen (1982:670), lag om ändring i lagen (1985:206) om viten, lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481), lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), lag om ändring i radio- och TV- lagen (1996:844), lag om ändring i lagen (1999:988) om förhör m.m. hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddade verksamhet, lag om ändring i lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och konsumentorganisationer samt lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafikregister, 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om äktenskapsbalken1 dels att i 15 kap. 2 § ordet länsrätt ska bytas ut mot förvaltningsrätt, dels att i 15 kap. 2 § orden Länsrätten i ska bytas ut mot Förvaltningsrätten i . Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m.2 dels att i 7 och 13 §§ ordet länsrätt i olika böjningsformer ska bytas ut mot förvaltningsrätt i motsvarande form, dels att i 13 § orden Länsrätten i ska bytas ut mot Förvaltningsrätten i . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 15 kap. 2 § 2009:253. 13 § 2007:326. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2.3Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs i fråga om namnlagen (1982:670)3 dels att i 37 § ordet länsrätt ska bytas ut mot förvaltningsrätt, dels att i 37 § orden Länsrätten i ska bytas ut mot Förvaltningsrätten i . Denna lag träder i kraft . 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1985:206) om viten Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1985:206) om viten4 dels att i 6 § ordet länsrätt ska bytas ut mot förvaltningsrätt, dels att i 6 § orden Länsrätten i ska bytas ut mot Förvaltningsrätten i . Denna lag träder i kraft . 2.5Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs i fråga om folkbokföringslagen (1991:481)5 dels att i 37 och 38 §§ ordet länsrätt ska bytas ut mot förvaltningsrätt, dels att i 38 § orden Länsrätten i ska bytas ut mot Förvaltningsrätten i . Denna lag träder i kraft . 2.6Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200)6 dels att i 20 kap. 1 § ordet länsrätt ska bytas ut mot förvaltningsrätt, dels att i 20 kap. 1 § orden Länsrätten i ska bytas ut mot Förvaltningsrätten i . Denna lag träder i kraft . 2.7Förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) Härigenom föreskrivs i fråga om radio- och TV-lagen (1996:844) 3Lagen omtryckt 1982:1134. Senaste lydelse av 37 § 2003:652. 4Senaste lydelse av 6 § 1998:591. 37 § 2003:657. 38 § 2003:657. 6 Lagen omtryckt 2000:500. Senaste lydelse av 20 kap. 1 § 2009:000. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 dels att i 12 kap. 4 § orden Länsrätten i ska bytas ut mot Förvaltningsrätten i , dels att i 13 kap. 4 § ordet länsrätt ska bytas ut mot förvaltningsrätt. Denna lag träder i kraft . 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (1999:988) om förhör m.m. hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddade verksamhet Härigenom föreskrivs att i 12 § lagen (1999:988) om förhör m.m. hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddade verksamhet orden Länsrätten i ska bytas ut mot Förvaltningsrätten i . Denna lag träder i kraft . 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och konsumentorganisationer Härigenom föreskrivs att i 5 § lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och konsumentorganisationer7 orden Länsrätten i ska bytas ut mot Förvaltningsrätten i . Denna lag träder i kraft . 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafikregister Härigenom föreskrivs att i 34 § lagen (2001:558) om vägtrafikregister orden Länsrätten i län ska bytas ut mot Förvaltningsrätten i . Denna lag träder i kraft . 7 Senaste lydelse av 5 § 2008:504. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 3.1Utgiftsområdets omfattning brott, utreda brott, tillse att den som begått Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk och ge stöd till dem som drabbats av brott. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom domstols-, polis- och åklagarväsendena samt Kriminalvården. Dessutom ingår , , , och . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 1:11 Ersättning för skador på grund av brott 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. tillförde regeringen rättsväsendet . I budgetpropositionen tillförde regeringen rättsväsendet ytterligare . Regeringen tillförde rättsväsendet därtill ytterligare 2009 i budgetpropositionen . Utöver dessa ramförstärkningar har regeringen tillfört rättsväsendet engångsvisa medel i budgetpropositionen och i tilläggsbudgetpropositioner . Regeringen fullföljer nu satsningen på rättsväsendet för att öka den polisiära närvaron, säkerställa en effektiv åklagarverksamhet, värna kvaliteten i den dömande verksamheten, säkerställa en effektiv kriminalvård och stärka brottsofferperspektivet i hela rättskedjan. I denna proposition tillförs rättsväsendet ytterligare . I regeringens hösttilläggsbudget föreslås dessutom rättsväsendets anslag öka med cirka 1 400 har rättsväsendet tillförts 5 018 miljoner konor i ramförstärkning. Därtill har rättsväsendet 2008 och 2009 tillförts engångsvisa medel motsvarande . Även i denna proposition tillförs engångsvisa medel, för åren 2010- 2012, för att samordna och utveckla rättsväsendets informationsförsörjning. Sammantaget är det den mest omfattande satsning som gjorts på det svenska rättsväsendet. Resurstillskotten har skett för att återupprätta rättssamhället och öka människors trygghet. Rättsväsendets fortsatta effektivisering är en förutsättning för regeringens satsningar på området. Regeringen avser även fortsättningsvis att noga följa myndigheternas effektiviseringsarbete och verksamhetsresultat och att återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för rättsväsendets utveckling. Förändringar av anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas under 3.7 Budgetförslag. har det skett en ökning med 2 500 poliser. Målet om 20 000 poliser uppnås . Så många poliser har haft. Antalet poliser i yttre tjänst ökar, i synnerhet på platser där ordningsstörningar ofta förekommer. På så sätt förebyggs inte minst våldsbrott. har till exempel anmälningarna avseende misshandel utomhus minskat.Regeringens satsning på rättsväsendet har inneburit att fler brott upp. ökade såväl antalet som andelen uppklarade brott jämfört med föregående år.Regeringens satsning på rättsväsendet innebär också att fler brott upptäcks, utreds och lagförs. Det innebär en ökad belastning för hela rättskedjan men är en central del i arbetet med att minska brottsligheten och öka tryggheten. Regeringen har därför tillfört resurser så att hela rättskedjan kan möta den ökade belastningen.Den nya förverkandereglering som trädde i kraft förbättrar förutsättningarna för att bedriva en framgångsrik brottsbekämpning.17 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20102012. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas effektivt med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att den enskilda människan ska vara skyddad mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Avgörande är att rättsväsendet tillsammans med det övriga samhället effektivt arbetar för att förebygga och bekämpa brottslighet samt stödja dem som utsatts för ett brott. Rättstryggheten förutsätter också en lättillgänglig ordning för att lösa tvister såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna. Den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet är förutsättningar för att medborgarna ska känna förtroende för lagarna, myndigheterna och domstolarna. Att medborgarna kan känna ett sådant förtroende är av fundamental betydelse för ett demokratiskt samhälle. Den politiska inriktningen ligger fast. Att minska brottsligheten och öka människors trygghet innebär att rättssäkerheten och rättstryggheten värnas. Regeringens politik ger nu resultat. Målet för rättsväsendet är den trygghet och rättssäkerhet. brottsligheten och att öka människors trygghet. 3.4.1En politik för ett tryggare Ett väl fungerande rättsväsende utgör kärnan för en fungerande demokrati. Få saker beskär människans frihet så tydligt som att bli utsatt för Våld, stölder och droger sätter djupa spår. Samhället ska tydligt bemöta all brottslighet. Rättsväsendet har ett särskilt ansvar för den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regleringen slår mot vinstsyftet, som är en av de starkaste drivkrafterna bakom allvarlig brottslighet. Regeringens och berörda myndigheters krafttag mot den organiserade brottsligheten har fått stort genomslag. Satsningen har bland annat inneburit att insatserna mot den grova organiserade brottsligheten förstärkts med ytterligare 200 särskilt avdelade personer. , och har fått i uppdrag av regeringen att gemensamt vidta åtgärder för att säkerställa en effektiv samverkan och handläggning av mängdbrott. Regeringen har tillsatt en utredning om förutsättningarna för vissa förändringar i reglerna om förundersökningsbegränsning i brottmål. Resultaten av initiativen rörande mängdbrott och reglerna om förundersökningsbegränsning ska bidra till att brottsutredningsverksamheten effektiviseras. Domstolarnas handläggningstider blir kortare och balanserna minskar trots en fortsatt ökad måltillströmning. Reformen En modernare rättegång, som bland annat möjliggör ett bättre utnyttjande av modern teknik i rättsprocessen, förväntas också medföra förkortade handläggningstider och minskad risk för inställda huvudförhandlingar. bättre möjligheter till arbete vid utslussning och efter frigivningen. Fortsatta krafttag mot brottsligheten Regeringen fortsätter att stärka brottsbekämpningen i . har flera viktiga förändringar drivits igenom för att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Genom rekordstora satsningar har rättsväsendet förstärkts ytterligare från polis och åklagare till domstolar och kriminalvård. Brottsbekämpningen effektiviseras och fler brott upp. Det har blivit besvärligare för den som livnär sig på organiserad brottslighet och rättsväsendet står väl rustat för fortsatta krafttag mot brottsligheten. Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att utreda behovet av en ändrad lagstiftning om skyldighet att agera vid farliga situationer eller att bistå nödställda personer. kommer vid utgången av 2010 att ha 20 000 poliser. Så många poliser har funnits i . Med en fortsatt fokusering på ökad polisiär synlighet och närvaro skapar denna kapacitetsökning möjligheter att öka tryggheten i vardagen, förebygga att brott begås och ingripa mot brottslighet. fortsätter regeringens arbete med att förbättra rättsväsendets förmåga att utreda och lagföra brott. Målet är att förbättra verksamhetsresultaten och att öka effektiviteten i rättskedjan som helhet. En framgångsrik brottsbekämpning handlar inte bara om att angripa brottsligheten utan även har nya bestämmelser trätt i brottslighetens orsaker. kraft som bland annat innebär ett höjt tidsbestämt straffmaximum för mord och vissa andra brott som också kan leda till fängelse på livstid. Påföljdssystemet är föremål för omfattande reformer och regeringens utgångspunkt är att straffen för allvarliga våldsbrott och återfall i brott ska skärpas. och segregation har brottsförebyggande effekter. I områden och miljöer där många människor saknar arbete, där missbruk och sociala bekymmer är vardag, där ökar risken för att dras in i kriminalitet och missbruk. Därför är det fortsatta arbetet med arbetslinjen viktigt även på det rättspolitiska planet. Vid brottslighet som miljöbrott, ekonomisk Åtgärder vidtas för att förebygga återfall i brottslighet och grov organiserad brottslighet är De som avtjänat ett straff ska ges förutsättningar att bryta med sitt kriminella förflutna. Regeringen har därför beslutat om förbättrade möjligheter för fängelsedömda att få utbildning och betyg . Arbetslinjen ska gälla alla, även dem som dömts till fängelse. Reglerna för arbetsmarknadsåtgärder har därför förändrats så att fängelsedömda har fått vinstsyftet en avgörande faktor. Brottsligheten har olika orsaker och tar sig skilda uttryck. En förutsättning för att brottsligheten ska minska är därför att såväl rättsväsendets olika delar som andra myndigheter och aktörer arbetar samordnat och målinriktat samt att åtgärderna är förankrade i forskningsresultaten. Regeringen och myndigheterna kraftsamlar mot grov organiserad brottslighet Regeringen har tagit initiativ till en nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten. Samhället har blivit bättre på att bekämpa denna brottslighet. För att arbetet ska bli framgångsrikt krävs dock att myndigheter och andra samhällsaktörer aktivt deltar i arbetet. Rättsväsendets myndigheter har här en central roll. I arbetet mot den organiserade brottsligheten är det angeläget att polisen, , och andra berörda myndigheter vidareutvecklar sina arbetsmetoder för att kunna spåra, förverka och återföra vinningen av brott. De utvidgade möjligheterna till förverkande, som beslutade om 2008, innebär att de brottsbekämpande myndigheterna fått ett nytt kraftfullt redskap i kampen mot allvarlig brottslighet. Som ett led i mobiliseringen mot den grova organiserade brottsligheten gav regeringen och övriga berörda myndigheter i uppdrag att gemensamt vidta åtgärder för att säkerställa en effektiv och uthållig bekämpning av denna typ av brottslighet. Som ett resultat av detta uppdrag har ett samverkansråd bestående av nio myndighetschefer bildats. Rådet ska ta fram en gemensam nationell strategisk inriktning för bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. För det operativa arbetet har ett operativt råd, åtta regionala underrättelsecentrum samt nio särskilda aktionsgrupper inrättats. Regeringen har också gett en utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att underlätta för personer som vill lämna kriminella grupperingar och för att förhindra nyrekrytering till dessa. Uppdraget ska redovisas . Den grova organiserade brottsligheten är ofta gränsöverskridande. För att polis och åklagare på ett effektivt sätt ska kunna bekämpa gränsöverskridande brottslighet som människohandel och terrorism förutsätts en nära samverkan med berörda myndigheter i andra länder och ett aktivt deltagande i det internationella samarbetet. Det är viktigt att de internationella verktygen används i den operativa verksamheten. Bekämpning av ungdomsbrottslighet - tidiga och tydliga insatser Få uppgifter är viktigare än att förebygga brott bland unga och att minimera återfallen bland unga 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Med tidiga och tydliga åtgärder mot ungdomsbrottsligheten kan vi motverka grov brottslighet . En trygg uppväxt är den mest effektiva brottsförebyggande insatsen. Föräldrar har huvudansvaret för att förmedla normer och värderingar till sina barn och ungdomar. Ett sätt att tydliggöra detta är att ge föräldrar ett ekonomiskt ansvar för skador som deras barn orsakar. Inom utarbetas ett förslag om ett sådant skärpt föräldraansvar. Skolan har också en viktig roll för att ge barn och ungdomar en god värdegrund. Ett bra samarbete mellan polis, , skola och andra aktörer på det lokala planet förebygger brott. har gjort en kunskapsinventering om orsaker till brott bland unga och metoder för att motverka kriminell utveckling. Dessutom pågår i en kartläggning av hur myndigheterna arbetar med unga som riskerar att utveckla en vanekriminell livsstil. Arbetet ska utmynna i förslag till åtgärder för en förbättrad samverkan mellan rättsväsendets myndigheter, andra myndigheter och berörda aktörer, som till exempel organisationer inom den ideella sektorn. Vidare ska förslag lämnas om hur tiden mellan brottslig gärning och samhällets reaktion kan förkortas. Det är av största vikt att myndigheterna alltid kan agera med kraft och skyndsamhet när barn och ungdomar har begått brott eller när de har blivit utsatta för brott. För att bland annat ge bättre underlag för att bedöma vilka åtgärder som ska vidtas mot brottsmisstänkta barn , föreslås i betänkandet Barn som misstänks för brott (SOU 2008:111) bland annat att brottsutredningar ska genomföras oftare än och att polisen med tvång ska kunna utföra drogtester på barn . Betänkandet har remissbehandlats och bereds i .