prop · GX031d7 · 2009-09-21 00:00:00 — Arbetets inriktning är att utveckla krisberedskapen genom att stärka ledningsförmågan, stärka samverkan mellan aktörer i , inom EU och internationellt, samt att stärka förmågan till uppföljning, utvärdering och inriktning av krisberedskapen i samhället. Förmågan att agera och samverka utvecklas nu genom etablerandet av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och dess uppdrag att stödja samordningen av berörda myndigheters åtgärder vid en kris. Vidare stärks förmågan inom genom inrättandet av kansliet för krishantering i Statsrådsberedningen. I kapitel 4 redogör regeringen dessutom för hur anslaget 2:4 Krisberedskap bör effektiviseras. behöver kraft läggas på att stärka säkerhetsarbetet i samhället på alla nivåer. Regeringens avsikt är att återkomma till vad gäller den fortsatta utvecklingen av arbetet med samhällets krisberedskap. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har beslutat (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska ske genom att: hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, förebygga och hantera konflikter och krig samt skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Det militära försvaret ska genomföra de insatser som riksdag och regering beslutat eller som i övrigt följer av Försvarsmaktens uppgifter. Försvarsmakten ska, enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer, lösa följande uppgifter: försvara och främja vår säkerhet genom insatser på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet, upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta och med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. ska utvecklas i enlighet med de krav på operativ förmåga som har beslutat (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). God försvarsförmåga ska genom planering även finnas i sådan samhällsviktig verksamhet som är väsentlig för samhällets grundläggande behov vid ett eventuellt framtida väpnat angrepp. Forskning och utveckling ska inriktas så att den stödjer utvecklingen inom berörda delar av utgiftsområdet. Den nya inriktningen för försvaret beslutade om en ny inriktning för det militära försvaret, i enlighet med regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Beslutet innebär förändringar på flera viktiga områden syftande till att skapa ett användbart och tillgängligt försvar. Syftet med den nya inriktningen är att stärka försvarsförmåga. 2008/09:140 Ett användbart försvar redovisar regeringen målen för vår säkerhet och hur dessa bäst ska främjas. Regeringen konstaterar att dagens hot mot fred och säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Regeringen förväntar sig att dessa länder agerar på samma sätt om 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 bör ha förmågan att kunna ge och ta emot militärt stöd. Samma förband ska kunna användas i , i närområdet och utanför närområdet. Regeringen anser att engagemang i fredsfrämjande insatser under EU:s, FN:s och Natos ledning bör öka. Regeringen redovisade i propositionen bl.a. nya mål och uppgifter för försvaret, nya krav på operativ förmåga, en ny insatsorganisation där arméstridskrafterna i huvudsak ska kunna organiseras i behovssammansatta, fördefinierade bataljonsstridsgrupper, ett nytt personalförsörjningssystem, utvecklade principer för materielförsörjning, en utvecklad syn på civil-militär samverkan inför och under insatser internationellt samt ökad samverkan med våra grannländer. Arbetet med att säkerställa en effektiv resursanvändning i försvaret och en stärkt ekonomisk styrning av myndigheterna kommer att fortsätta. Inriktningen mot ett mer användbart och tillgängligt försvar förtydligar även behovet av en utvecklad militärstrategisk planering. Regeringen avser att vidta ett antal åtgärder för att utveckla en förbättrad och effektivare förvaltning och styrning av försvarsområdet. Personalförsörjningen moderniseras så att frivillighet i stället för värnplikt ska utgöra grunden för bemanningen av insatsorganisationen. Om försvarsberedskapen så kräver bör personalförsörjningen även kunna baseras på en tillämpning av lagstiftningen om totalförsvarsplikt. Regeringen har konstaterat att utvecklingen bör ske i den takt som ekonomin medger. Resurser kommer därför att behöva frigöras genom förändringar och rationaliseringar i fråga om personal, materiel- och logistikförsörjning samt övrig stödverksamhet. Med utgångspunkt i beslut om inriktningen för det militära försvaret tar nu regeringen nästa steg. Stödverksamheten, det vill säga främst verksamhet som bedrivs av , , och men även vissa delar av verksamheter inom Försvarsmakten, reformeras för att anpassas till och skapa nödvändigt ekonomiskt utrymme för den nya inriktningen med stående och kontrakterade förband, bemannade med anställda soldater Utgångspunkten för regeringens ställningstaganden inom detta område kommer att vara de förslag som lämnade i sin rapport användbart och tillgängligt försvar Stödet till Försvarsmakten, . Samtliga remissinstansers yttranden kommer även att beaktas. Regeringen anser att nuvarande struktur för logistik- och materielförsörjning, forskning och utveckling samt utbildning och rekrytering bör effektiviseras. Nya strukturer ska utformas så att den är anpassad till de krav som ett användbart och tillgängligt insatsförsvar med anställda soldater och sjömän ställer. Stödverksamheterna ska också anpassas till den utvecklade materielförsörjningsstrategin. För att undvika intressekonflikter inom materielförsörjningsområdet och exporten av krigsmateriel avser regeringen att inrätta en ny myndighet för exportstöd . Regeringens utgångspunkt är att Försvarsmakten bör få ett större ansvar för rekryteringen av sin personal, och att det bör finnas en rationaliseringspotential i test- och urvalsverksamheten med anledning av övergången till bemanning på frivillig grund. I fråga om , och hur den framtida testverksamheten och personalredovisningen bör vara organiserad, avser regeringen att återkomma till efter att förslagen från Utredningen om totalförsvarsplikten har remitterats, det vill säga i samband med övriga frågor om det framtida systemet för rekrytering, grundläggande utbildning och tillämpning av totalförsvarsplikten m.m. beslutade (prop. 2006/07:64, bet. 2006/07:FöU9, rskr. 2006/07:193) att inrätta Försvarshögskolan som högskola och att göra officersutbildningen till en högskoleutbildning. Högskoleutbildningen av officerare påbörjades och erfarenhetsvärden för dess kostnader har vunnits. Regeringen anser att kostnaderna för officersutbildningen är för höga och avser därför se över hur dessa kan minska. I detta sammanhang kommer även det nordiska samarbetet att beaktas. Försvarsmaktens centrala ledning ska rationaliseras, och besparingar ska genomföras inom logistikområdet. påbörjas reformeringen av insatsorganisationen. Förbanden kommer successivt att bemannas med frivillighet som grund. Under ett övergångsskede kommer förbanden att bemannas av både frivilliga och värnpliktiga soldater och sjömän. Framför allt kommer arméstridskrafterna att påverkas av förändringen i personalförsörjningen och förändringar i insatsförbanden. En huvuddel av soldaterna i arméstridskrafterna kommer vara kontraktsanställda medan huvuddelen av marin- och flygförbanden kommer att utgöras av stående förband. Genom inrättandet av bataljonsstridsgrupper med möjlighet till komplettering med olika typer av stödjande förband kommer både tillgänglighet och användbarhet successivt att öka. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna kommer att få bättre utrustning och materiel samt en utökad roll i den nya organisationen. Detta innebär en betydande ambitionshöjning för hela hemvärnet. Hemvärnets framgångsrika försök med direktutbildning innebär viktiga erfarenheter för framtida soldatutbildning. Reformeringen av insatsorganisationen med hemvärn och nationella skyddsstyrkor ska ske i takt med att nödvändigt ekonomiskt utrymme frigörs. Den samlade insatsorganisationen kommer när den intagits att uppgå till cirka 50 000 personer och ha en beredskap som varierar mellan och . Försvarsmaktens målsättningsdokument för förbanden måste utarbetas för att utvecklingen av insatsorganisationen ska gå snabbt. Eftersom större delen av de nya förbanden baseras på befintlig materiel, personal, infrastruktur m.m. anser regeringen att den huvudsakliga utformningen av merparten av förbanden bör kunna vara avslutad . Därefter vidtar arbetet med att bemanna förbanden med de nya personalkategorierna, öva och utbilda dem samt successivt öka tillgängligheten och användbarheten. Det nordiska försvarsrelaterade samarbetet är en prioriterad fråga i svensk försvarspolitik. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 princip samtliga verksamhetsområden inom försvarspolitiken. Ett fördjupat samarbete mellan de nordiska försvarsmakterna möjliggör en förbättrad resurseffektivitet, ökad operativ förmåga och större effekt i försvarsmakternas verksamhet. Likaså bedöms samarbetet öka försvarsmakternas samverkansförmåga internationellt. Genom det nordiska samarbetet ökar ländernas möjlighet att vara aktiva deltagare i och bidragsgivare till det internationella arbetet för säkerhet i världen. Flera konkreta nordiska samarbetsområden har sjösatts. Exempelvis har regeringen beslutat om anskaffning av tillsammans med . Kostnaderna för utveckling och underhåll delas som anskaffning av samma system ger goda förutsättningar för att samarbeta om utbildning och övning samt för att göra insatser tillsammans. Det nordiska samarbetet ska utgå från gemensamma intressen och därav liknande mål och behov av militär förmåga. Dessa anges av respektive regeringar inom ramen för respektive lands säkerhetspolitiska linje. Ett fördjupat nordiskt samarbete kan vidare bidra till att stärka den samlade europeiska förmågan till krishanteringsinsatser internationellt. länder står inför utmaningar för att skapa och upprätthålla de militära förmågor som behövs för nationella behov, men också för gemensamma, multinationella behov inklusive för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. Det fördjupade nordiska samarbetet är ett sätt att på regional nivå möta dessa utmaningar, vilket kan stärka den europeiska förmågan. Regeringen har påbörjat inrättandet av en samverkansfunktion inom med stöd av berörda myndigheter och andra aktörer för att stärka den civil-militära samverkan i samband med svenska bidrag till insatser internationellt. En förbättrad samordning innebär att den samlade effekten av vårt bidrag blir större och målen för den svenska närvaron i de områden där insatserna genomförs blir lättare att uppnå. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit på högst 40 i om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Skälen för regeringens förslag: bemyndigade regeringen att utnyttja en kredit i på högst 40 , om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande, avseende samma belopp, bör lämnas . Beredskapskrediten ska säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Behöver beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. Resultatbedömning och inriktning för verksamheten I tabellen nedan redovisas Försvarsmaktens utgifter som belastat anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m., anslaget 6:2 Materiel och anläggningar samt anslaget 6:3 Forskning och teknikutveckling för vissa så kallade verksamhetsgrenar. Metoden för detta redovisningssätt har varit under utveckling inom Försvarsmakten, varför jämförelse med motsvarande siffror under föregående år kan vara missvisande. Detta innebär bl.a. att Försvarsmakten har redovisat utgifter för NBG08:s beredskapsperiod inom verksamhetsgrenen internationella insatser. Detta har medfört att utgifterna för verksamhetsgrenen internationella insatser ökat i förhållande till de utgifter som redovisades , samt att utgifterna som redovisats inom verksamhetsgrenen Uppbyggnad av insatsorganisationen och beredskap sjunkit. I övrigt beror främst skillnader i förhållande till förra årets redovisning på förfinade redovisningsprinciper samt en lägre total anslagsbelastning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.1 Försvarsmaktens utgifter under I de utgifter som redovisas ingår beställningar som Försvarsmakten gör till andra myndigheter, främst , , , Försvarshögskolan och . Dessa redovisas specifikt i figuren på nästa sida. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Antal anställda: 1 606 Intäkter: Anslag: (varav 2 från övriga kunder) Antal anställda: 940 Intäkter: Anslag: (varav från övriga kunder) Antal anställda: 366 Intäkter: Anslag: (varav från övriga kunder) Antal anställda: 254 Intäkter: Anslag: (varav från övriga kunder) Antal anställda: 650 Intäkter: Anslag: (varav från övriga kunder) Försvarsmakten har godtagbar förmåga att lösa flertalet av de krav som ställts men i flera fall med begränsad uthållighet. Försvarsmaktens värdering 2008 visar att den samlade operativa förmågan har nedgått jämfört med avseende exempelvis förmågan att upptäcka kränkningar av sjöterritorium och förmågan att bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld. Det beror bl.a. på att tillgången till kontrakterade markförband minskat sedan NBG08 avvecklades. Dessutom har Försvarsmakten , för att nå balans mellan verksamhet och ekonomi, begränsat övningsverksamheten utan att regeringen förändrat kraven och målsättningarna för verksamheten. Förmåga att hävda territoriella integritet och bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredsfrämjande insatser. Försvarsmakten bedömer förmågan som godtagbar. Resultatet av pågående och genomförda internationella insatser visar på en godtagbar förmåga. Försvarsmaktens förmåga att bidra till samhällets samlade förmåga att hantera allvarliga/extraordinära händelser är godtagbar. Förmåga att vid ett försämrat omvärldsläge kunna hantera händelseutvecklingar och hot som kan drabba samt kunna öka förmågan till internationella insatser. Försvarsmakten har bristfällig till godtagbar förmåga att uppfylla de krav som ställs. Bristerna beror främst på eftersatt planering av mobiliseringsåtgärder och problem kring materielförsörjningen avseende oklarheter i fråga om behovssättning och tillgångsredovisning, såväl som brister avseende viss materiel för förband med lägre beredskap. exempelvis fordon och mörkermateriel. Sammantaget leder detta till en begränsad handlingsfrihet i det fall omvärldsläget skulle försämras. Förmåga att efter allvarlig och varaktigt försämrad omvärldsutveckling och successiva beslut av regering och riksdag kunna utveckla förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. Försvarsmakten har godtagbar förmåga att uppfylla de krav som ställs. Inom en rad olika funktioner närmar sig Försvarsmakten otillräckliga volymer av personal och materiel för att upprätthålla tillräcklig kompetens. Antalet övningar i högre förband har bedömts vara otillräckligt. Det har funnits svårigheter med att göra en rättvisande utvärdering av förbanden med låg beredskap då dessa haft låg grad av verksamhet och låg nivå av resursuppfyllnad. Regeringen gör mot bakgrund av detta bedömningen att framtida värderingar kommer vara mer rättvisande då förbandens tillgänglighet ökat. Krav på Försvarsmaktens operativa förmåga ökar kraven på Försvarsmaktens förmåga i enlighet med den inriktning som angavs i regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition. Därmed stärks försvarsförmågan. Försvarsmakten ska således ha en operativ förmåga som möjliggör att Försvarsmakten kan genomföra omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga ska uppnås enskilt och tillsammans med andra. Försvarsmaktens operativa förmåga ska möta kraven på ett användbart, tillgängligt och flexibelt försvar för insatser i , i och utanför närområdet. Försvarsmakten ska, med delar av insatsorganisationen, kunna påbörja genomförandet av en insats efter beslut. Försvarsmakten ska avseende omvärldsbevakning ha förmåga att: upptäcka hot mot , analysera förhållanden av betydelse för medverkan i insatser, skapa underlag för beslut om beredskapshöjningar och insatser samt skapa underlag för beslut om förändring av operativ förmåga. Försvarsmakten ska vidare ha förmåga att enskilt eller i samverkan med andra länder och myndigheter: kontinuerligt följa den militära omvärldsutvecklingen, analysera aktörers verksamhet, förmåga och avsikter gentemot och insatser som deltar i samt genomföra militärteknisk omvärldsbevakning med särskild inriktning på Försvarsmakten ska avseende insatser vid kränkningar, incidenter och terrorism ha förmåga att: upptäcka och hantera kränkningar av territorium, hantera incidenter i och i närområdet, följa flyg- och fartygsrörelser i syfte att upptäcka säkerhetshot eller överträdelser mot nationell eller internationell rätt, genomföra underrättelse- och säkerhetsoperationer, tidigt upptäcka CBRN1-händelser i och i närområdet, förebygga och minska verkningar vid incidenter innefattande CBRN-hot, skydda egen verksamhet och anläggningar inkluderande skydd av Försvarsmaktens system mot IT-attacker samt med tillgängliga resurser stödja andra myndigheter och det övriga samhället vid kriser, katastrofer och andra händelser inklusive bidra med stöd till 1 Chemical, Biological, Radiological, Nuclear (kemiska stridsmedel, biologiska stridsmedel, radiologiska stridsmedel, kärnvapen) 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 polisen i samband med bekämpning av terrorism. Försvarsmakten ska avseende insatser vid förebyggande samt hantering av konflikter och krig ha förmåga att: påbörja insats efter beslut, verka självständigt och tillsammans med andra civila och militära aktörer för att förebygga och hantera konflikter och krig nationellt, i närområdet och utanför närområdet, genomföra strid i hela skalan från lågintensiva till högintensiva konfliktnivåer, möta såväl kvalificerade som okvalificerade aktörer, samt i en och samma insats hantera strid, stabiliseringsuppgifter och bidra med stöd till humanitära insatser, genomföra kortvariga insatser samt uthålligt deltaga i långvariga insatser, hantera såväl reguljära som irreguljära motståndare och verka nationellt och internationellt, uppträda stridskraftsgemensamt i samtliga typer av insatser, över tiden hålla cirka 2000 personer ur insatsorganisationen insatta, nationellt och internationellt, kontinuerligt delta i upp till fyra förbandsinsatser varav minst en ska kunna vara av bataljonsstridsgruppsstorlek, över tiden genomföra snabba rädd- nings-, evakuerings- och förstärkningsoperationer med markförband upp till kompanistorlek och stödjande resurser ur andra stridskrafter, ansvara för ledningen av en större multinationell insats (brigadnivå), upprätthålla en planerad snabbinsatsberedskap motsvarande ramnationsansvaret i EU:s stridsgruppskoncept, efter begränsad förberedelsetid kraftsamla insatsorganisationen för att enskilt och i samverkan med andra kunna möta ett allvarligt militärt hot, ta emot militärt stöd från andra länder eller organisationer för att försvara landet mot väpnat angrepp, ge militärt stöd till andra och förändra beredskapen på insatsorganisationens förband för att kunna 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 hantera förändrade behov, såsom ökad hotnivå och ökat behov av snabbinsatsberedskap. Försvarsmakten ska kunna möta förändrade krav eller en förändrad säkerhetspolitisk situation. Detta ska ske genom att Försvarsmakten kan utveckla befintliga och nya förband, nya kompetenser och förändrade krav på operativ förmåga. En sådan utveckling av operativ förmåga ska ske genom att förbanden deltar i övningar och insatser, bedriver studier och försök samt genom forskningsuppdrag till andra myndigheter, organisationer och institut. 3.4.3Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande insatser m.m. Försvarsmakten hade en betydande obalans mellan resurser och verksamhet, som innebar att ambitionsnivån inom förbandsverksamheten sänktes. Reduceringar innebar att förbandsverksamheten har bedrivits utifrån lägre målsättningar än planerat med bl.a. minskad utbildnings- och övningsverksamhet. Försvarsmaktens insatser har finansierats från anslagen 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. samt 6:2 Materiel och anläggningar. finansieras insatserna från anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap samt 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser. Försvarsmakten har upprätthållit nationell beredskap och förmåga till internationella insatser genom förband avdelade för detta ändamål. Sjöterritoriet har kontinuerligt övervakats med olika typer av sensorer. Sjöbevakningsfartyg har funnits tillgängliga för identifiering och ingripande. Frivilliga flygkåren har använts som ett komplement för identifiering. Luftrummet har övervakats av såväl fasta radarsensorer som flygburen radar. Flygplan med incidentuppgift har funnits tillgängliga . Den svenska territorialvattengränsen har kränkts vid ett antal tillfällen . Dessa kränkningar har främst ägt rum i de västra och södra farvattnen. Även luftrummet har utsatts för ett antal kränkningar . Ett antal avvikelser från färdplan, regler eller tillstånd har uppmärksammats. Kränkningar och avvikelser har huvudsakligen ägt rum över . Antalet kränkningar och incidenter har ökat till sjöss och i luften jämfört med låga nivå. Inga kränkningar uppfattas ha varit medvetna provokationer. Regeringen anser att Försvarsmakten upprätthållit incidentberedskap i enlighet med gällande beredskapsorder. Nato:s2 Planning and Review Process (PARP) erbjuder möjligheten för att utveckla och bibehålla förbandens interoperabilitet. En översyn av partnerskapsmålen och registerförbanden genomfördes och ledde fram till att regeringen beslutade att anta 57 partnerskapsmål samt att anmäla förband till PARP:s styrkeregister. Vid samma beslutstillfälle fattades också beslut om att anmäla samma förband till EU:s och FN:s styrkeregister. Sammantaget har förmågan att genomföra fredsfrämjande insatser ökat med anledning av att registerförbanden kunnat bibehålla och utveckla sin interoperabilitet. Regeringen finner att samarbetet inom Partnerskap för fred (PFF) och EU är betydelsefullt för utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga till fredsfrämjande insatser. Regeringens bedömning: Ambitionerna för vår förmåga att genomföra insatser internationellt bör fortsatt vara höga. Sammansättningen av anmälda förband till internationella styrkeregister bör vara sådan att den bidrar till Försvarsmaktens förmåge- och interoperabilitetsutveckling. Anmälda bidrag och dessas beredskapstider bör kontinuerligt omprövas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Skälen för regeringens bedömning: använts för att planera inför en marin insats bör främst beakta den sammansättning som inom EU:s ram. I det arbetet har erfarenheterna effektivt bidrar till Försvarsmaktens förmåge- från den insatsen utanför utveckling, vad som kan komma att efterfrågas och som kan komma att bidra med. Totalt har cirka 15 000 Detta måste vägas mot kostnaderna för att svenskar deltagit i Försvarsmaktens insats i åstadkomma och upprätthålla beredskap för Bosnien sedan den inleddes . Försvarsmakten ska kunna delta i insatser internationellt med en bredd av olika