prop · GW03199 · 2009-05-15 00:00:00 — Till en sådan ansökan ska styrelsen foga ett yttrande av vilket det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för elevens utbildning, såvida det inte på grund av tidigare överenskommelse är onödigt. Regeringen får meddela föreskrifter om när ett yttrande inte behöver fogas till en an- sökan. Åtagande att svara för kostna- derna ska alltid lämnas om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har sär- skilda skäl att få gå i en annan kommuns gymnasiala vuxenut- bildning. I sådant fall ska 5 kap. 33 § tillämpas på motsvarande sätt för ungdomar fram till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldig- het för en kommun att betala er- sättning för gymnasial vuxenut- bildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbild- ningen. Hemkommunen ska i sådana fall lämna stöd till in- 3Senaste lydelse 2009:129. 4Senaste lydelse 2009:129. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldig- het för en kommun att betala er- sättning för gymnasial vuxenut- bildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbild- ningen. Hemkommunen ska i sådana fall lämna stöd till inackor- ackordering enligt 5 kap. 33 § till enligt 5 kap. 63 § till ung- ungdomar fram till och med första fram till och med första kalenderhalvåret det år då ung- kalenderhalvåret det år då ung- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet inom det offentliga skol- väsendet. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i denna lag. Undantag får göras även från andra bestämmelser i denna lag för att möjliggöra en försöksverksam- het med sådan utbildning i gymna- sieskolan som inte utgörs av ut- bildning på nationella, special- utformade eller individuella program. Regeringen får utan hinder av föreskrifterna i 4 kap. 4 §, 5 kap. 21 §, 11 kap. 5 § och 13 kap. 8 § meddela föreskrifter om skyldig- het för den som vill genomgå särskilt anordnad prövning i , gymnasieskolan, vuxenutbildning eller svenskundervisning för invandrare att betala en avgift som tillfaller huvudmannen för utbildningen. Regeringen får trots före- skrifterna i 4 kap. 4 §, 5 kap. 52 §, 11 kap. 5 § och 13 kap. 8 § med- dela föreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå särskilt anordnad prövning i , gymnasieskolan, vuxenutbildning eller svensk- undervisning för invandrare att betala en avgift som tillfaller huvudmannen för utbildningen. 5 Senaste lydelse 2007:1350. Poängplan för nationella program i gymnasieskolan De ämnen som, i minst nedan angiven omfattning, ska ingå i de nationella programmen (gymnasiegemensamma ämnen). 100/200/300* 50/100/200** 100/200*** 100**** Ämnen genom vilket programmet får sin karaktär 950/1 050/1 100***** *Estetiska och humanistiska programmen 100, ekonomi- och samhälls- vetenskapsprogrammen 200 samt naturvetenskaps- och teknik- programmen 300. **Teknikprogrammet 50, ekonomi-, samhällsvetenskaps- och naturveten- skapsprogrammen 100 samt estetiska och humanistiska programmen 200. ***Ekonomiprogrammet 200 och övriga program 100. ****På naturvetenskapsprogrammet ersätts naturkunskap med karaktärs- Prop. 2008/09:199 ämnena biologi, fysik och kemi och på teknikprogrammet med karak- tärsämnena fysik och kemi. *****Ekonomiprogrammet 950, teknikprogrammet 1 100 samt estetiska, humanistiska, samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammen 1.Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . För utbildning som påbörjats tidigare ska äldre bestämmelser alltjämt tillämpas, om inte annat följer av 2. 2.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om i vilka fall och på vilket sätt elever som påbörjat sin utbildning före och som fullföljer denna senare än från det att den påbörjades, ska fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjats efter . 3.En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § i dess äldre lydelse ska upphöra att gälla för utbildning som påbörjas efter . Efter ansökan av en fristående skola som förklarats berättigad till bidrag enligt 9 kap. 8 § i dess äldre lydelse, får , genom en förenklad prövning, förklara skolan berättigad till bidrag enligt be- stämmelsen i dess nya lydelse. Regeringen får meddela föreskrifter om den förenklade prövningen. 4.En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § i dess äldre lydelse för utbildning som påbörjas före ska upphöra att gälla . Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) att punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2004:871) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. 3.1 Beslut med stöd av 5 kap. 9 och 14 §§ skall upphöra att gälla . Regeringen får besluta att sådana beslut skall upphöra . Beslut med stöd av 5 kap. 9 och 14 §§ ska upphöra att gälla den Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att sådana beslut ska upphöra . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:1278. Förslag till lag om ändring i högskolelagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434) ska ha Utbildning på grundnivå skall väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella eller specialutformade program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Regeringen får dock medge undantag när det gäller konstnärlig utbildning. Utbildning på grundnivå skall utveckla studenternas förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem, och beredskap att möta föränd- ringar i arbetslivet. Inom det område som utbild- ningen avser skall studenterna, utöver kunskaper och färdigheter, utveckla förmåga att söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå, utbyta kunskaper även med personer utan specialkunskaper inom området. Utbildning på grundnivå ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Regering- en får dock besluta om undantag när det gäller konstnärlig utbild- ning. Utbildning på grundnivå ska ut- veckla studenternas förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem, och beredskap att möta föränd- ringar i arbetslivet. Inom det område som utbild- ningen avser ska studenterna, utöver kunskaper och färdigheter, utveckla förmåga att söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå, utbyta kunskaper även med personer utan specialkunskaper inom området. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2006:173. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2009:128) om ska ha följande lydelse. En utbildning inom yrkeshög- skolan ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella eller specialutformade program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. En utbildning inom yrkeshög- skolan ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasie- skolan eller motsvarande kun- skaper. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade ansvarigt statsråd att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå en framtida struktur för gymnasieskolans studievägar (U 2007:01). beslutades direktiv för utredningen (dir. 2007:8), som tog namnet . beslutade regeringen tilläggsdirektiv för utredning- en (dir. 2007:143). en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. De lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställ- ning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr U 2008/2521/G). En departementspromemoria om flexibla behörighetskrav till gymna- sieskolans yrkesprogram (dnr U/2008/7831/G) remitterades . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr U 2009/7831/G). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådets synpunkter är av redaktionell och språklig natur. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i författningskommentaren. Därutöver har regeringen gjort vissa smärre redaktionella och språkliga ändringar. Varje samhälle har skyldighet att ge alla ungdomar en utbildning som förbereder dem för ett liv som vuxna. Människor växer med kunskap. Utbildning är en mänsklig rättighet som ger individen möjlighet att öppna nya dörrar, se nya perspektiv och ökar individens valmöjligheter. Bildning ger människor makt och möjlighet att forma sina egna liv. Den treåriga gymnasieskolan ska förbereda ungdomar för högre studier, yrkesliv och samhällsliv. Varje ung människa behöver en gymnasieutbildning som grund för sitt framtida liv och lärande. Visser- ligen är gymnasieskolan en frivillig skolform, men i realiteten är den en förutsättning för att ungdomar ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden respektive kvalificera sig för fortsatta studier. Några av de grundläggande principerna för regeringens omläggning av gymnasieskolan är följande. Satsning på utbildning är en investering i vårt lands framtid. I en globaliserad värld där ekonomierna integreras med allt hårdare konkurrens mellan länder och regioner blir produktionen allt mer kunskapsintensiv. framtid ligger i en kvalificerad arbetskraft med god utbildning. Därför måste den svenska gymnasieskolan ha en sådan inriktning och en sådan kvalitet att ungdomarna får en god grund för att möta framtidens krav. Den svenska modellen med ett väl utbyggt offentligt finansierat skolväsende ger goda förutsättningar för att det livslånga lärandet ska komma alla till del samt leda till sysselsättning och tillväxt. Den viktiga grunden för vårt samhälles och individens framtida ut- veckling läggs i förskolan och fortsätter i grund- och gymnasieskolan. I vuxenutbildning kan vuxna med kort tidigare utbildning skaffa sig gymnasiekompetens för att bli bättre rustade för det moderna samhällets krav och för att ta vara på dess möjligheter. Regeringen prioriterar utbildningens kvalitet För att ska kunna hävda sig som kunskaps- och industrination måste fler ungdomar slutföra en gymnasieutbildning med godkända resultat. Gymnasieskolans kvalitet hänger nära samman med de för- kunskaper eleverna har med sig från , men även gymnasie- programmens utformning har avgörande betydelse. Gymnasieskolans struktur och innehåll behöver utvecklas och kvali- teten höjas, för att fler elever ska nå målen och därmed de kunskaper som krävs för personlig utveckling, aktivt deltagande i samhälls- och arbets- liv, vidare studier och livslångt lärande. ska ansvara för att eleverna får de grundläggande kunskaper som var och en behöver. Den ska ge förutsättningar för alla elever, oavsett bakgrund eller bostadsort, att framgångsrikt fortsätta sina studier i gymnasieskolan. lämnar emellertid tusentals elever med stora kunskapsluckor och förlorad självkänsla. Därför har regeringen beslutat om åtgärder för att stärka måluppfyllelsen i . En målinriktad gymnasieskola för utvecklade förmågor Gymnasieskolan syftar till att eleverna ska tillägna sig kunskaper och färdigheter och utvecklas till ansvarskännande människor i yrkes- och samhällslivet. Gymnasieskolan måste utformas så att den blir menings- full för alla ungdomar och motiverar dem att anstränga sig. Den måste förändras så att betydligt fler ungdomar än blir motiverade att klara utbildningen, får stärkt självförtroende och en god grund för att etablera sig på arbetsmarknaden. Gymnasieskolan ska bygga vidare på . Eleverna ska ges möjlighet att välja utbildningsinriktning efter fallenhet och intresse, utan att valet begränsas av t.ex. kön eller social bakgrund. Gymnasieskolan har också en viktig uppgift att ge kunskaper i entre- prenörskap, vilket även framgår av den strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet som bereds inom . Ofta sätts likhetstecken mellan anställning och arbete och alltför få över- väger ens tanken på att skapa sig en försörjning genom att starta ett eget företag. Entreprenöriella kompetenser ökar individens möjligheter att starta och driva företag. Kompetenser som att se möjligheter, att ta initiativ och att omsätta idéer till handling är även värdefulla för indivi- den och samhället i vidare bemärkelse. Dessa kompetenser efterfrågas dessutom av arbetsgivare. Utbildning i entreprenörskap kan därför bidra till att unga lättare etablerar sig på arbetsmarknaden. Kompetenser som att lära sig att lösa problem, planera sitt arbete och att samarbeta med andra kan också bidra till att unga mer framgångsrikt genomför sina studier. Entreprenörskap ska mot denna bakgrund löpa som en röd tråd genom hela utbildningssystemet. Vid den kommande översynen av gymnasieskolans kursplaner avser regeringen också att framhålla betydelsen av entreprenörskap. Den nuvarande gymnasieskolan är alltför likformig. Yrkesutbildning- arna är alltför teoretiserade och många elever har svårt att fullfölja ut- bildningen. De studieförberedande utbildningarna förbereder inte till- räckligt väl för framgångsrika högskolestudier. Gymnasieskolan ska i högre grad än ge en god yrkesutbildning respektive en god för- beredelse för högskolestudier. Därför ska gymnasieskolan innehålla utbildningar både för elever som vill gå direkt ut i yrkeslivet eller till fortsatt yrkesutbildning och för dem som vill gå vidare till utbildning vid universitet och högskolor. Den nya gymnasieskolan ska således bestå av yrkesprogram och högskoleförberedande program. Yrkesprogrammen ska hålla hög kvalitet och leda till skicklighet i yrket och kan utformas antingen som skolförlagd utbildning eller som gymnasial lärlingsutbildning. Tiden för karaktärs- och yrkesämnen ska öka. Alla yrkesprogram ska ge kunskaper, kompetenser och förmågor som leder till anställning eller eget företagande. Elever på yrkesprogram ska garanteras möjlighet att läsa in grundläggande högskolebehörighet. För att höja kvaliteten på yrkesprogrammen ska skolans kontakt med arbetslivet och övriga avnämare förbättras genom särskilda råd. En skillnad mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program är att de förstnämnda innehåller arbetsplatsförlagt lärande och syftar till att förbereda för yrkesverksamhet eller vidare yrkesstudier medan de senare syftar till att förbereda för högskolestudier och ge grundläggande behörighet för högskolestudier. Från vissa av dagens yrkesförberedande program fortsätter dock en betydande andel av eleverna till högskole- studier. Också i den nya gymnasieskolan kommer det som framgått ovan att vara möjligt att med en yrkesutbildning som bas skaffa sig behörighet för högskolestudier. Samtliga program ska förbereda eleverna för ett kommande arbetsliv och för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Fler elever måste nå kunskapsmålen Elevernas förutsättningar att fullfölja en gymnasieutbildning av hög kvalitet grundläggs i den obligatoriska skolan, men drygt var tionde elev går ut utan att uppnå de kunskaper i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik som behövs för att få behörighet till gymnasieskolans nationella och specialutformade program. Praktiskt taget alla elever går vidare från till gymnasie- skolan, men långt ifrån alla klarar utbildningen. Många grundskoleelever är formellt behöriga att söka gymnasieutbildning, men de saknar i själva verket de förkunskaper som krävs för att klara en gymnasieutbildning. Av alla nybörjare i gymnasieskolan fick slutbetyg (kvinnor, män) och (kvinnor, män). Exklusive individuella program (IV) var motsvarande andelar . /08 gick drygt 24 000 elever i årskurs 1 på IV (kvinnor, män), vilket motsvarar av alla elever i årskurs 1. Ett individuellt program syftar främst till att förbereda för studier på ett nationellt eller specialutformat program. IV kan även göra det möjligt att genomföra en lärlingsutbildning eller att möta elevers speciella ut- bildningsbehov. De individuella programmen har emellertid inte fungerat som en brygga till de nationella och specialutformade programmen. Av dem som börjar på IV är det bara en av fem som får ett slutbetyg från gymnasieskolan. Av knappt 12 000 elever som började på IV fick ett slutbetyg . Denna andel ökade till efter ett femte år. Av dessa fick nästan alla slutbetyg från ett nationellt program efter att ha bytt från individuella program. Programbyten är en vanlig orsak till förlängd studietid. Under 2000- talet har andelen elever som bytt program efter årskurs 1 successivt ökat. av eleverna i årskurs 1 hade bytt program . En stor andel av de elever som inte lyckas fullfölja en gymnasieutbild- ning går antingen på yrkesinriktade eller på individuella program. Sammantaget bidrar detta till ett allt senare inträde på arbetsmarknaden. Därför måste kvaliteten stärkas inom framför allt yrkesprogrammen och IV eller motsvarande utbildning. Utbildningarna måste utvecklas så att fler elever klarar dem inom avsedd tid och får de kunskaper som är viktiga för deras framtid. Ungdomarnas olika intressen och fallenhet måste tas till vara såväl i yrkes- och lärlingsutbildning som i högskoleförberedande utbildning. är det viktigt att skapa goda förutsättningar för fortsatt lärande i arbetslivet. Genom bättre möjligheter att välja specialisering kan elevernas motivation öka. Behörighetskrav ska säkerställa att en elev har de förkunskaper som behövs för utbildningen. I denna proposition föreslås skärpta krav för behörighet till högskoleförberedande program. Regeringen avser att återkomma med förslag om de krav som ska gälla för behörighet till yrkesprogram. Se vidare avsnitt 9. Fler elever med godkända betyg Unga vuxna som saknar en fullständig gymnasieutbildning är över- representerade bland bidragsberoende och långvarigt arbetslösa. Flera av regeringens förslag i denna proposition syftar till att färre elever ska hoppa av sin gymnasieutbildning och att fler ska fullfölja den med god- kända betyg. ska direktövergången från gymnasieskolan till den gymnasiala vuxenutbildningen minska. En bättre genomströmning i gymnasieskolan innebär vinster både för individen och för samhället. Samhället har ett ansvar att göra sitt yttersta för att ingen ska behöva gå vidare genom livet utan den viktiga grund som gymnasieskolan ska ge. Eftersom olika individer har olika förutsättningar måste undervisningen anpassas efter individens behov och förutsättningar. Ambitionen måste vara att genom stöd och stimulans ge varje elev möjlighet att uppnå målen. Arbetslivet har en viktig roll i reformeringen av gymnasieskolan. Olika branscher har gett tydliga signaler om behovet av att förändra utbildning- arna. Det råder brist på utbildad arbetskraft inom vissa yrkesområden, där de anställda normalt får sin grundläggande yrkesutbildning i gymnasie- skolan. anordnas utbildning som inte motsvarar arbetsmarkna- dens behov. Den snabba teknik- och metodutvecklingen ställer krav på utbildningens innehåll och aktualitet. Utbildningarna ska anpassas till utvecklingen inom olika bransch- och yrkesområden. För att säkerställa en hög kvalitet i utbildningen och ett starkt engage- mang från näringsliv och offentlig verksamhet behöver samverkan mellan skola och arbetsliv stärkas. Ett väl fungerande samarbete är en förutsättning för att gymnasieskolan ska kunna erbjuda utbildningar med tillräcklig aktualitet och kvalitet. Därför är det av stor vikt att arbetslivets engagemang i gymnasieskolan kan öka. Dagens gymnasieskola är starkt könsuppdelad vilket på många sätt är en spegelbild av uppdelningen på arbetsmarknaden. Samarbetet mellan utbildningsväsende och avnämare bör präglas av ambitionen att minska könsuppdelningen. På yrkesprogrammen ska eleverna få mer tid för karaktärsämnena så att yrkeskunskapen fördjupas. I gymnasiegemensamma ämnen som t.ex. matematik ska kurserna utformas med centralt innehåll som är särskilt relevant för utbildningen. Inget program får bli en återvändsgränd. Därför ska eleverna garante- ras möjlighet att läsa in grundläggande behörighet för högskolestudier. En yrkesexamen ska vara anpassad till respektive utbildnings karaktär. Gymnasial lärlingsutbildning i samarbete med arbetslivet För att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden behöver den gymnasiala yrkesutbildningen förnyas. Den traditionella skolförlagda formen av yrkesutbildning behöver kompletteras med ett flexibelt arbets- platsförlagt alternativ som kan inspirera elever, arbetsgivare och huvud- män att pröva nya vägar för att trygga den framtida kompetensförsörj- ningen. Ungdomar har olika sätt att lära. En del elever föredrar att lära sig genom att delta i produktionen på en arbetsplats. För dem kommer gymnasial lärlingsutbildning att vara ett attraktivt alternativ till skolför- lagd utbildning. En väl fungerande gymnasial lärlingsutbildning kommer att bidra till att öka genomströmningen. Behov och förutsättningar varie- rar också mellan olika regioner och mellan olika branscher. Möjligheten att utforma den grundläggande yrkesutbildningen på olika sätt kan bidra till att utbildningsväsendet mer framgångsrikt kan möta dessa skilda behov och förutsättningar. har en lång tradition av skolförlagd yrkesutbildning, men i flera andra europeiska länder är den grundläggande yrkesutbildningen huvudsakligen arbetsplatsförlagd och bedrivs som lärlingsutbildning. Erfarenheter från våra nordiska grannländer visar att lärlingsutbildning underlättar ungdomars övergång från utbildning till arbete. Ett viktigt skäl till detta är den nära kopplingen mellan utbildning och arbete. Som en viktig del av omläggningen av gymnasieskolan påbörjades en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbild- ning. har fått i uppdrag att följa upp försöksverksam- heten. Genom att ta till vara erfarenheter från försöksverksamheten underlättas införandet av en permanent gymnasial lärlingsutbildning av hög kvalitet, som stimulerar eleverna och gör dem väl rustade för deras etablering på arbetsmarknaden. Elever på högskoleförberedande program ska bli bättre förberedda för fortsatta studier vid universitet och högskolor. De högskoleförberedande programmen ska ge möjlighet till ämnesfördjupning. Genom de nya tillträdesreglerna till högskolan kommer eleverna att kunna dra nytta av att läsa mer avancerade kurser i matematik och språk eller kurser som är relevanta för den högskoleutbildning de avser att söka. En högskoleför- beredande examen ska motsvara de framtida kraven för grundläggande behörighet till högskolan. Denna examen bör bl.a. baseras på att eleven har slutfört en fullständig gymnasieutbildning om 2 500 gymnasiepoäng, har godkända betyg i 2 250 gymnasiepoäng inklusive godkända betyg i ämnena svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska och godkänt gymnasiearbete. Lika villkor för likvärdig utbildning Framväxten av fristående skolor har skapat en mångfald av alternativ för eleverna och en drivkraft för förändring och pedagogisk förnyelse i de kommunala skolorna. Genom mångfald, konkurrens och valfrihet stimu- leras kvalitetsutvecklingen i skolan. Det är angeläget att det även i fram- tiden finns goda möjligheter för fristående och kommunala huvudmän att på ett positivt sätt konkurrera om elever. Regeringen bedömer att sådan konkurrens kommer att bidra till en kontinuerlig förnyelse av svensk gymnasieskola. En väl fungerande konkurrens förutsätter likvärdiga En nationellt likvärdig gymnasieskola förutsätter att samma krav ställs på verksamheten oavsett huvudman.