prop · GX031d3 · 2009-09-21 00:00:00 — Översynen omfattar sparande genom indirekt aktieägande via en kapitalförsäkring, men även former av värdepapperssparande. Särskilda skattefrågor finns även kopplade till den fortsatta integrationen av EU:s inre marknad för finansiella tjänster, bl.a. vad avser beskattningen av svenska fondbolag. Utvecklingen inom det finansiella området har också pekat på behovet av att stärka samverkan mellan finansbranschen, myndigheterna och regeringen. En kommitté, (Dir. 2009:22), har därför tillkallats med uppdraget att utgöra ett forum för dialog och samråd kring den finansiella sektorns villkor för att främja stabilitet, förtroende, effektivitet och utvecklingsmöjligheter. ska bl.a. verka för en diskussion om värdegrund, etik och förhållningssätt inom finanssektorn. Kommittén ska också initiera en diskussion om hur den finansiella sektorns risker för samhällsekonomin kan begränsas, bl.a. genom att ersättningssystemen inte ska uppmuntra till ett samhällsekonomiskt alltför stort risktagande. Frågor om folkbildning i privatekonomiska frågor och ökad konsumentkunskap om finanssektorn utgör också ett led i kommitténs uppdrag, samt att verka för att förbättra kompetensförsörjningen inom området. Den turbulenta utvecklingen på finansmarknaden har också understrukit behovet av att få ökad kunskap om marknadens funktionssätt och i övrigt förbättra riskhanteringen i finansiella verksamheter. Därför ska ett nationellt långsiktigt program för finansmarknadsforskning genomföras. avsätts till forskning om de finansiella marknaderna. Programmet ska utformas så att det stöder utvecklingen av internationellt konkurrenskraftig grundforskning av hög vetenskaplig kvalitet men också ge bidrag till en effektiv interaktion mellan forskare och finansmarknadens aktörer genom hög relevans i problemformulering och tillämpning. erbjuds konsumenterna ett brett utbud av finansiella tjänster, som krav ställs på genomtänkta beslut om t.ex. olika former av pensionssparande eller bostadslån. För att fullt ut kunna utnyttja valmöjligheterna krävs att konsumenterna har tillräckliga kunskaper om olika produkters kostnader, risker och förväntade avkastning. tillförs därför även resurser 2010 för att på regeringens uppdrag fortsätta att, i samverkan med olika berörda aktörer, leda konsumentsatsningen om ökad information och förbättrade kunskaper om finansiella tjänster. Bekämpning av penningtvätt och terrorismfinansiering Regeringen kommer att fortsätta att aktivt delta och driva det internationella samarbetet kring att sätta höga globala standarder för att motverka att de finansiella systemen utnyttjas för, penningtvätt eller finansiering av terrorism, bl.a. i Financial Action Task Force (FATF). FATF är standardsättare inom ovan nämnda områden och har även i uppdrag att följa upp hur medlemsländerna följer och föreslå förbättringsåtgärder. har getts extra resurser för att samordna tillsynen över de aktörer som är skyldiga att följa det nya regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. har till uppgift att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system och till konsumentskyddet inom det finansiella området. Flera av de planerade reformerna inom finansmarknadsområdet kommer att öka belastningen på . har fått utökade uppgifter avseende arbetet med samlade kapitalbedömningar och det kommande Solvens 2-regelverket. Därutöver har myndighetens uppgifter utvidgats i samband med den finansiella krisen och de åtgärder som vidtagits genom regeringens stabilitetsplan. står vidare inför nya och utvecklade krav på samordning av tillsyn för gränsöverskridande tillsynsarrangemang vilka finns inom bankområdet, försäkringsområdet och för finansiella konglomerat. Myndigheten tillförs därför en permanent resursförstärkning på . Totalt har tillförts i resursförstärkning . Inom pågår ett förändringsarbete som syftar till en mer effektiv verksamhet. Regeringen ser positivt på ambitioner och de initiativ till förändringar som myndigheten nu vidtar. har utöver förvaltningen av statsskulden och statens kreditförsörjning en viktig roll för statens centrala finansförvaltning. är även stödmyndighet enligt lagen om statligt stöd till kreditinstitut. Inriktningen för den statliga finansförvaltningen är att tillhandahålla system och tjänster så att de statliga myndigheterna på ett effektivt och säkert sätt ges tillgång till de medel som riksdag och regering beslutat om. I rollen ligger också att låna upp medel när statens budget visar underskott och för att ersätta tidigare upplåning. Ledande för detta arbete är att statsskulden ska förvaltas så att kostnaderna långsiktigt minimeras som risken beaktas. åtgärder ska inriktas på händelser som skulle kunna åsamka allvarliga störningar i det inhemska finansiella systemet. Åtgärderna ska utformas så att skattebetalarnas medel inte äventyras. Ett stabilare och effektivare pensionssystem Regeringen avser att vidta åtgärder för att öka effektiviteten i det svenska pensionssystemet. Premiepensionssystemet reformeras med inriktning på att förbättra det statliga alternativet i systemet och ge icke-väljarna en förvaltning som är bättre anpassad till den enskilde spararens ålder och riskvilja. Reformeringen rör även i vilken mån det statliga alternativet ska vara valbart och möjligt att kombinera med placeringar på fondtorget. Kunskaperna om det allmänna pensionssystemet bör höjas. Vidare bör den kundnära servicen, samt styrning och ledning inom pensionsadministrationen effektiviseras. Därför har regeringen beslutat att det ska bildas en samordnad pensionsmyndighet . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 de delar av som avser pensionshantering ska flyttas över till den nya myndigheten. En översyn av AP-fondernas regelverk planeras. Regeringen avser att inom ramen för utvärderingen av AP-fondernas förvaltning följa upp vilka initiativ i första hand FörstaFjärde AP-fonderna har tagit för att undersöka möjligheter till ytterligare samarbete i kostnadsbesparande syfte. Kostnaderna för att administrera ålderspensionssystemet är betydande. De har ökat markant sedan pensionsreformens genomförande. En bidragande orsak är kostnaderna för AP-fondernas förvaltning och ökningen av dessa kostnader till följd av de förändringar i regelverk som skedde i samband med pensionsreformen. AP-fondernas administrationskostnader belastar ålderspensionssystemet och därmed pensionerna. Pensionsgruppen inleder därför en översyn av AP-fon- dernas administration och placeringsregler i syfte att minska administrationskostnaderna. 2.6.2Fortsatt arbete med att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen Det är angeläget att välfärdssystemen är långsiktigt hållbara och rättssäkra. Det är därför viktigt att utbetalningar sker enbart till de som är berättigade till stöd. För att bibehålla förtroendet och legitimiteten för välfärdssystemen är det viktigt att myndigheterna inom utgiftsområdet underlättar för medborgare och företag att göra rätt för sig. () och () kommer i likhet med vad som sker under innevarande år bidra i detta arbete. Som ett led i arbetet har ESV fått i uppdrag att utveckla en utvärderingsmodell som ska ge möjlighet för regeringen och myndigheterna att följa insatser avseende den kontrollverksamhet som är kopplad till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. SPV kommer att fortsätta arbetet med att utveckla sitt elektroniska informationsutbyte med andra myndigheter samt arbetet med att kvalitetssäkra sina tjänster, processer och information. Generella åtgärder som syftar till att säkerställa att rätt utbetalning sker endast till den som är berättigad till stöd redovisas även 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 i Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12.4 Arbetet mot felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den statliga förvaltningspolitiken syftar till att skapa bästa möjliga förutsättningar för att genomföra regeringens politik inom olika områden på ett effektivt och rättssäkert sätt till nytta för medborgare och företag. Avsnittet omfattar styrning, ledning, organisation och verksamhetsutveckling, viss efterfrågestyrd stabsverksamhet och myndighetsservice samt förvaltning och utveckling av den ekonomiska styrningen och budgetprocessen. De myndigheter som ingår i området är (), Kammarkollegiet och Statskontoret. Statliga arbetsgivarfrågor redovisas i avsnitt 5. Frågor om den regionala samhällsorganisationen, inklusive länsstyrelserna, redovisas under utgiftsområde 1 , avsnitt 8. Svensk statsförvaltning ska vara rättssäker, effektiv och medborgarorienterad. Detta ska uppnås genom att utveckla styrning, och då inte minst ekonomisk styrning, samt ledning och organisering av statlig förvaltning. Här ingår också att säkerställa att alla myndigheter systematiskt och kontinuerligt bidrar till förvaltningens verksamhetsutveckling. har regeringens mål för den statliga förvaltningspolitiken sammanfallit med målet för utgifsområdet, dvs. att stärka statsförvaltningens förmåga att lösa sina uppgifter rättssäkert och effektivt till nytta för medborgare, näringsliv och beslutsfattare. De förvaltningspolitiska prioriteringarna har främst varit: -att klargöra statens roll och uppgifter, -att sätta medborgare och företag i centrum genom ökad samverkan mellan myndigheter, -att förbättra styrningen genom en tydligare rollfördelning mellan regeringen och myndigheterna samt -att effektivisera förvaltningen och förenkla möten med medborgare och företag genom e-förvaltning. Det finns inga vedertagna metoder som gör det möjligt att mäta hur väl olika länders förvaltningar fungerar. Metoder saknas också för bedömningar av kvaliteten i den offentliga verksamheten. Ett arbete har emellertid påbörjats inom som syftar till att utarbeta indikatorer avseende effekter och resultat. I ett första steg är avsikten bl.a. att jämföra hur mycket resurser som avsätts för offentlig verksamhet samt hur skatte-, budget- och finanspolitiska kontrollsystem är utformade. Syftet är också att ge en bild av de offentligt anställda i termer av bl.a. ålders- och könsfördelning samt kompetens. Även utvecklingen av e-förvaltningen kommer att belysas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Resultatet av arbetet, som benämns Government at a Glance (GaaG), kommer att offentliggöras av . följer arbete på nära håll genom att ingå i en styrgrupp som är knuten till GaaG. Medborgarnas syn på förvaltningen Statskontoret har på regeringens uppdrag sammanställt och analyserat resultatet från myndigheternas brukarundersökningar (Statskontoret 2009:1). Enligt rapporten genomför av förvaltningsmyndigheterna löpande olika former av brukarundersökningar för att ta reda på hur deras verksamhet uppfattas av medborgare och företag. Sammanställningen visar att av brukarna ger minst godkänt betyg åt de verksamheter som de har kommit i kontakt med. Andra brukarundersökningar visar på brister i förvaltningens service till medborgarna, men också på förbättringar. Av rapport 2008 framgår bl.a. att betyget på klagomålshantering är lågt. konstateras i Företagarnas Myndighetsranking 2008 att myndigheterna blir allt bättre på att bemöta och ge service till småföretagen. Enligt vid är förtroendet för samhällsinstitutioner generellt sett relativt stabilt i och det gäller t.ex. i stor utsträckning för myndigheter. Det är också värt att notera att förtroendet för de flesta institutioner har stigit något (2008:25). Regeringen bedriver ett aktivt förändringsarbete Inom ramen för den statliga förvaltningspolitiken bedriver regeringen ett aktivt förändringsarbete. Nedan ges exempel på områden som varit föremål för utredning och på beslut som fattats för att förbättra förvaltningens sätt att fungera. Antalet myndigheter fortsätter att minska Regeringen har redan genomfört och därutöver inlett en rad organisationsförändringar i syfte att förstärka och effektivisera den statliga förvaltningen. Antalet myndigheter fortsätter att minska. fanns 33 färre statliga myndigheter jämfört med . En beskrivning av statsförvaltningens utveckling i termer av organisations- och strukturförändringar ges i bilagan. Vad staten ska göra och hur förvaltningskommitté har haft regeringens uppdrag att göra en bred översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation. Kommittén, som redovisade sitt slutbetänkande Styra och ställa förslag till en effektivare statsförvaltning (SOU 2008:118) , har behandlat områden som: -det statliga åtagandet, -myndigheternas konkurrensutsatta verksamhet, -styrning av förvaltningen, -organisering av förvaltningen, -organiseringen av EU-arbetet, -värdegrund för statsförvaltningen samt -effektiviseringar och besparingar. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och bereds nu inom . Regeringens stabsstöd har effektiviserats Förslagen i slutbetänkande Ett stabsstöd i tiden (SOU 2008:22) ledde bl.a. till att Verket för förvaltningsutveckling (Verva) avvecklades . En särskild utredare har tillsatts för att ansvara för avvecklingen. För att stärka och effektivisera viss stabsverksamhet inom det förvaltningspolitiska området, främst inom områdena utvärdering, kompetensförsörjning och e-förvaltning, har regeringen vidtagit följande åtgärder. En e-delegation (dir. 2009:19) har inrättats för att uppnå en ökad samordning av e-förvaltningen i enlighet med regeringens e- handlingsplan. Kammarkollegiet har övertagit dels samordningen av IT-upphandlingen för den offentliga förvaltningen från Verva, dels ett antal administrativa uppgifter från . för utveckling i staten har inrättats för att bistå regeringen i frågor som rör kompetensförsörjning (se vidare avsnitt 5). Statskontorets roll som ett uppföljnings- och utredningsorgan, nära kopplat till , har stärkts. Lagändring öppnar för bättre service till medborgarna Regeringen har utsett en särskild utredare som ska stödja de statliga myndigheterna i deras arbete med att inrätta gemensamma lokala servicekontor (dir. 2007:68). I uppdraget ingår att utreda former för samverkan mellan statliga myndigheter och kommuner och möjligheterna till samverkan med viss kommersiell service. I ett delbetänkande (SOU 2008:34) lämnades förslag till förändringar i lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor. Förändringarna har genomförts. Genom ändringarna ska samverkan underlättas och hanteringen av samtjänstavtalen förenklas. En ny förordning, förordningen (2009:315) om samtjänst vid medborgarkontor, och förändringarna i lagen trädde i kraft (prop. 2008/09:123, bet. 2008/09:KU22, rskr. 2008/09:223). Ett andra delbetänkande, Styr samverkan för bättre service till medborgarna (SOU 2008:97), har remissbehandlats och bereds nu inom . Utredningen ska lämna ett samlat slutbetänkande . Bättre underlag för genomlysning av myndigheterna Statskontoret har på regeringens uppdrag tagit fram ett förslag till modell för externa myndighetsanalyser (Statskontoret 2008:17). Analyserna ska utgöra ett underlag för regeringens bedömningar av om en myndighet är för att möta förändringar på sitt område, om regeringens styrning är ändamålsenlig och om verksamheten är avgränsad på lämpligt sätt. Myndighetsanalyserna ska vidare belysa hur myndigheten arbetar och samverkar för att säkerställa en rättssäker, effektiv och medborgar- och företagsorienterad förvaltning. Därmed kan myndighetsanalyserna fungera som ett stöd i regeringens dialog med myndigheterna. Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en myndighetsanalys av på (Statskontoret 2009:10). Detta behandlas närmare under utgiftsområde 1 , avsnitt 8. Högt tempo i arbetet med e-förvaltningen Regeringen har sedan den tillträdde reformerat styrningen och organiseringen av e-förvaltnings- arbetet. Utgångspunkten har varit att bygga vidare på de goda erfarenheter som gjorts i statsför- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 måste regeringen se till att sådana problem och möjligheter som ingen enskild myndighet på ett effektivt sätt kan hantera omhändertas på central nivå. Regeringen har därför stärkt den interna samordningen genom inrättandet av en statssekreterargrupp för e-förvaltning. beslutade regeringen om en gemensam handlingsplan för e-förvalt- ning. Vidare har en delegation för e-förvaltning, E-delegationen, inrättats. Delegationen består av 13 generaldirektörer, bl.a. för några av de tyngsta IT- myndigheterna, och av den verkställande direktören för kommuner och landsting. Uppgiften är att på ett mer operativt sätt genomföra regeringens handlingsplan och koordinera myndigheternas arbete. I ett första steg ska delegationen utarbeta en strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Här ingår att hantera frågan om eID och att föreslå hur statens administrativa verksamhet bör organiseras och bedrivas. Ny reglering av vidareutnyttjande av offentlig information Det s.k. PSI-direktivet (och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn) syftar till att skapa förutsättningar för en europeisk informationsmarknad, genom att tydliggöra och åstadkomma enhetliga villkor för vidareutnyttjande av handlingar som produceras inom den offentliga sektorn. Nationella bestämmelser till skydd för den personliga integriteten påverkas inte av direktivet. Genom att de svenska myndigheterna har informationstillgångar av hög kvalitet i elektronisk form, är potentialen för fortsatt utveckling av vidareutnyttjande av sådan information stor. Ett förslag till en lag om vidareutnyttjande av handlingar, genom vilken ett korrekt genomförande av direktivet säkerställs, är under beredning i . Avsikten är att nödvändiga författningsändringar ska kunna träda i kraft . Åtgärder som rör utveckling av elektroniska inköpsprocesser behandlas i avsnitt 4 Effektiv upphandling. () har bistått regeringen med underlag i syfte att öka effektiviteten 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 samt förbättra den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen. ESV har även samordnat den statliga internrevisionen. Myndigheten har vidare utvecklat och förvaltat regelverk och metoder för en ändamålsenlig ekonomisk styrning på alla nivåer i staten. ESV har påbörjat det fleråriga uppdraget att vara sammankallande myndighet samt leda och fördela arbetet i ett samverkansuppdrag för att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. ESV ska även leda den del av arbetet som avser systemövergripande riskanalyser. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen, den interna styrningen och kontrollen samt arbetet för att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen beskrivs utförligare i Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitt 12.3 och 12.4. ESV har det samlade ansvaret för EU-revisionen avseende sju fonder . ESV är även attesterande organ för Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. har ESV:s uppbyggnadsarbete avseende revisionen fortsatt. En omfattande rekrytering har genomförts för att möjliggöra det ökade behovet av revision. Verksamhetens kompetens har enligt myndigheten säkerställts. ESV har i enlighet med redovisat revisionsstrategier och bedömt hur förvaltnings- och kontrollsystem bör utformas för ett antal EU-fonder. har åtta av totalt nio revisionsstrategier för fonderna godkänts av EU- kommissionen. Redovisningen av regeringens arbete med att utveckla den statliga förvaltningen planeras, som tidigare aviserats, att ske samlat i en förvaltningspolitisk proposition till . Sedan regeringen tillträdde 2006 har en rad utredningar tillsatts med uppdrag att se över centrala frågor inom området. Flertalet av utredningarna har inkommit med sina slutbetänkanden. Med utgångspunkt i dessa utredningar pågår arbetet med den förvaltningspolitiska propositionen. I avvaktan på den planerade förvaltningspolitiska propositionen ligger såväl förvaltningspolitiska mål som prioriteringar fast. Den fortsatta hanteringen av regionfrågan Försöksverksamheten i och upphör enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning . Regeringen avser att senast lämna förslag till med innebörden att , och samt från övertar vissa statliga uppgifter. Ansvarsfördelningen mellan staten och dessa landsting samt ska i princip följa den som gäller för försöksverksamheten i och . Översyn av den statliga regionala förvaltningen Regeringen beslutade att en utredare ska genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen (dir. 2009:62). Utredaren ska ge förslag på hur den statliga regionala förvaltningens utformning kan bli tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig. Uppdraget ska slutredovisas . Offentlig tillsyn ska bli mer enhetlig, tydlig och effektiv Regeringen avser att i en skrivelse till presentera grundläggande och tydliga principer för utformningen av den offentliga tillsynen. Medborgarna ska genom en väl fungerande tillsyn kunna vara förvissade om att deras intressen tas till vara. En större enhetlighet medför även förenklingar för företag. Skrivelsen är avsedd att vara en utgångspunkt för det fortsatta arbetet med att förbättra tillsynen. Regeringen driver på IT-utvecklingen inom EU Regeringen anser att en effektiv e-förvaltning kan främja utvecklingen av den inre marknaden. Detta kan komma till stånd genom att underlätta informationsutbytet mellan medborgare, företag och förvaltning inom EU, göra förvaltningen mer tillgänglig för alla, bidra till ett mer hållbart samhället, samt till att effektivisera förvaltningarna inom EU. Regeringen har beslutat att hålla ett informellt möte med EU:s e-förvaltningsministrar följt av en konferens på temat eGovernment i . Ministermötet och konferensen kommer bl.a. att fokusera på vad som kan göras inom EU med hjälp av en mer digital förvaltning så att medborgare och företag enklare ska kunna röra sig mellan medlemsstaterna för att t.ex. arbeta och studera. Regeringens målsättning är att en ministerdeklaration antas vid ministermötet, och att denna läggs till grund för kommissionens handlingsplan för eGovernment . Utvecklad framtida finansiell styrning ESV har fått i uppdrag av regeringen att utifrån regeringens behov av en ändamålsenlig och effektiv styrning av myndigheterna lämna förslag till en långsiktigt stabil utformning av den finansiella styrningen i staten. Uppdraget ska slutredovisas . Tabell 3.1 Anslagsutveckling för 1:1 Statskontoret 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21). 2Motsvarar 85 330 tkr prisnivå. 3Motsvarar 85 012 tkr prisnivå. Anslaget används för Statskontorets förvaltningskostnader och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. Statskontoret har också möjlighet att ta ut avgifter om det finns avsevärda extraordinära kostnader kopplade till projekten. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.2 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Statskontoret Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Anslaget ökar 2010 med och 2011 med ytterligare ca för att förstärka uppföljnings- och utvärderingsverksamheten vid Statskontoret. Anslaget ökas även med för regeringens arbete med e-förvaltning. Som en konsekvens av beslut med anledning av ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:KU26, rskr. 2008/09:305) minskas anslaget med . Det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 4:1 m.m. ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till , varav regeringen beräknar att disponeras av Statskontoret. beräknas anslaget till och till . Tabell 3.3 Anslagsutveckling för 1:2 Kammarkollegiet 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 63 181 tkr prisnivå. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2