prop · GX031d33 · 2009-09-21 00:00:00 — 22Aktuella skattningar och internationella jämförelser finns i t.ex. Boarini R., . The private internal rates of return to tertiary education: New estimates for 21 countries, economics department, Working paper 591, 2007. 23Björklund A. m.fl. Studien bygger på data från 1992-1993. arbetskraftsdeltagande och lägre medelarbetstid. Oavlönat arbete ger ingen inkomst eller pensionsrätt, men bidrar till såväl hushållens som samhällets välfärd i stort. Den som förvärvsarbetar i hög grad har av naturliga skäl mindre tid för arbete i hushållet. Den ojämna fördelningen av det avlönade marknadsarbetet är därför en spegelbild av det oavlönade hushållsarbetet. Enligt den senast tillgängliga statistiken, som avser 2001, utförde kvinnor och män av det oavlönade arbetet. Totalt sett var det oavlönade arbetet av ungefär samma omfattning som det avlönade. utförde kvinnor nära och män oavlönat arbete. Sammantaget innebär detta att kvinnor och män arbetade ungefär lika mycket, 55 respektive 2001, när avlönat och oavlönat arbete räknas samman. 1.5Utanförskapet större för kvinnor Trots att har en arbetsmarknad där förutsättningarna för både kvinnors och mäns deltagande är relativt goda står många utanför arbetsmarknaden. Det gäller t.ex. sjukskrivna, arbetslösa och förtidspensionerade. Många arbetar inte heller i den utsträckning de skulle önska. Tabell 1.4 Antal helårsekvivalenter i åldrarna som försörjs med sociala ersättningar och bidrag 2008 Antal helårsekvivalenter och fördelning, procent Källa: SCB. Av tabell 1.4 framgår att utanförskapet räknat med s.k. helårsekvivalenter är större bland 24 Avser hela befolkningen . Med obetalt arbete menas t.ex. hushållsarbete, vård av barn, underhåll av trädgård eller bil. Det obetalda arbetets fördelning på olika aktiviteter framgår av SCB:s tidsanvändningsundersökning. Den senaste genomfördes /01. Nästa tidsanvändningsundersökning kommer att genomföras . 2009/10:1 BILAGA 5 kvinnor än bland män.25 Kvinnor är överrepresenterade i olika slags sjuk- och sjukersättningsstatistik liksom bland dem som är arbetslösa. Räknat i helårsekvivalenter minskade utanförskapet för såväl män som kvinnor . Kvinnor på kvinnodominerade arbetsplatser löper störst risk att bli sjukskrivna. Regeringen har tidigare presenterat satsningar på sammanlagt 2010 mot kvinnors ohälsa på arbetsplatser, varav 25 miljoner går till rehabiliteringsprojekt för att minska sjukskrivningar för kvinnor. 1.6Regeringens politik gör det lönsammare för kvinnor att förvärvsarbeta Regeringen har genomfört flera reformer som är avsedda att öka arbetsutbudet.26 Arbetsutbudet kan öka dels genom att fler förvärvsarbetar, dels genom att de som redan är sysselsatta arbetar fler timmar. Tabell 1.5 visar hur de beräknade långsiktiga arbetsutbudseffekterna varierar mellan kvinnor och män. Tabell 1.5 Arbetsutbudseffekter av regeringens politik 2006-2010 Totalt antal arbetade timmar Arbetade timmar, givet arbete både före och efter reformer Källa: Egna beräkningar. Ökningen i antal arbetade timmar är större för kvinnor än för män, jämfört . Av den totala ökningen i arbetade 25Med helårsekvivalenter avses det antal individer som skulle kunna försörjas under med full ersättning. Exempelvis blir två personer, som varit heltidsarbetslösa var, tillsammans en helårsekvivalent. 26Redovisningen avser effekterna av den samlade politiken och inkluderar redan fattade beslut och förslagen i denna proposition. Hänsyn har enbart tagits till de förslag som berör individers och hushålls disponibla inkomst och som är möjliga att beräkna med den använda metodiken. Se vidare avsnitt 3.2 i bilaga 4 till denna proposition. För en ingående beskrivning av använd metod se Rapport från ekonomiska avdelningen 2009:1 Arbetsutbudseffekter av reformer på inkomstskatteområdet 20072009. 2009/10:1 BILAGA 5 timmar beror på förändringar i kvinnors och på förändringar i mäns arbetsutbud. Också den procentuella ökningen av antalet sysselsatta, dvs. personer som börjar arbeta men som inte gjorde det tidigare, är större för kvinnor (2,) än för män (1,). Även när det gäller förändringen av arbetstiden för dem som redan arbetar är ökningen större för kvinnor än för män, . Resultaten är i linje med de effekter som presenterats i liknande studier i litteraturen, t.ex. att arbetsutbudet för kvinnor och låginkomsttagare är känsligare för ekonomiska incitament än arbetsutbudet för män respektive höginkomsttagare.28 1.7Män har högre lön än kvinnor Skillnaden i lön mellan könen nästan oförändrad När alla löner räknas om till månadslön för att justera för skillnader i arbetstid, var kvinnornas månadslön i genomsnitt av männens 2008.29 Diagram 1.5 Kvinnors lön i procent av mäns lön 1992-2007 Anm.: Den standardvägda tidsserien har skarvats 2005 mht. förbättrad yrkesgruppsindelning (SSYK) . Källa: SCB, egna beräkningar. Denna andel, det s.k. lönegapet, har varit ungefär oförändrad . Eftersom väsentligt fler kvinnor än män arbetar deltid blir skillnaden i faktiskt utbetalda löner mellan könen större än vad dessa siffror visar. Räknat i kronor var kvinnors månadslön i genomsnitt och mäns 2008. Jämfört med 2007 är detta en ökning med för män och för kvinnor. ökade såväl kvinnors som mäns månadslöner med i genomsnitt . Lönegapet minskar när man tar hänsyn till att män och kvinnor arbetar med olika saker För att få en mer nyanserad bild av löneskillnaderna mellan kvinnor och män är det vanligt att korrigera för olika lönepåverkande faktorer som inte beror på kön, t.ex. yrke, utbildning och ålder, genom s.k. standardvägning. När man korrigerar månadslönerna på detta sätt uppgick kvinnors månadslön till av männens 2008. Drygt hälften av skillnaden i månadslön mellan könen förklaras alltså av att kvinnor i genomsnitt arbetar i yrken, sektorer, utbildningar etc. där lönenivåerna är lägre än genomsnittet på arbetsmarknaden. Tabell 1.6 Lönegap per sektor 1996-2008 Kvinnors andel av mäns månadslön, procent och procentenheter -0,1 -0,2 Månadslönen är standardvägd för att korrigera för lönepåverkande faktorer som inte beror på kön, t.ex. yrke, utbildning och ålder. 27 Uttryckt i helårsarbetskrafter motsvarar dessa procenttal en total ökning av arbetsutbudet med 130 000 helårsarbetskrafter, varav 65 000 kvinnor och 65 000 män. 28 Se vidare Rapport från ekonomiska avdelningen 2009:1 Arbetsutbudseffekter av reformer på inkomstskatteområdet 20072009. 29 Enligt SCB:s lönestrukturstatistik. Lön är ersättning för utfört arbete under en given tidsenhet, t.ex. kronor . För att kunna jämföra löner mellan män och kvinnor, olika branscher, åldersgrupper etc. har lönerna räknats om till heltid. Den resterande skillnaden, , kan bero på diskriminering av kvinnor eller på skäliga löneskillnader som förklaras av faktorer som inte ingår i den använda modellen, t.ex. arbets- ledaransvar och yrkeserfarenhet.30 Olika studier pekar på att yrkestillhörighet är det som betyder mest för löneskillnaderna mellan könen, men även utbildningsnivå och sektorstillhörighet är betydelsefulla.31 Oförklarade löneskillnader är inte samma sak som osakliga löneskillnader eller diskriminering, men det är ett tecken på att detta kan finnas. Lönegapet varierar mellan olika sektorer. De största ej standardvägda löneskillnaderna finns i landstingen, och de minsta i kommunerna, . Om man istället ser på de standardvägda löneskillnaderna var de störst för tjänstemän i privat sektor, , och minst i kommunerna, . Det finns även skillnader i lönegapets utveckling mellan de olika sektorerna. har de ojusterade löneskillnaderna minskat snabbast i staten, . De standardvägda lönegapen minskade för privatanställda arbetare och i staten . För övriga sektorer har det standardvägda lönegapet i stort sett varit oförändrat . Lönespridningen är större för män än för kvinnor Jämfört med män har kvinnor i genomsnitt lägre lön och en mer sammanpressad lönestruktur, se diagram 1.6. Diagram 1.6 Lönespridning för kvinnor och män 2007 Antal personer per 1000-kronorsintervall Källa: SCB, , egna beräkningar. 2009/10:1 BILAGA 5 lönespridningen var ungefär lika stor för kvinnor och män. Ökningen skedde främst , och det har därefter endast varit mindre ändringar.32 Diagram 1.7 Lönespridning 19922007 Kvoten mellan lön i den och den Källa: SCB. Störst är lönespridningen för män som arbetar i landstingen. Orsaken till detta är de stora löneskillnaderna mellan läkare och övrig personal som arbetar i denna sektor. Löneförmåner och prestationsbaserade ersättningar Utöver månadslönen har många löntagare någon form av löneförmåner t.ex. tjänstebil, subventionerad lunch eller försäkringsförmåner som avtalspension. Det blir också allt vanligare med olika årsvisa belöningssystem t.ex. bonus, vinstdelning eller tilldelning av aktier. Båda dessa typer av ersättningar påverkar sannolikt löneskillnaderna mellan kvinnor och män, men det saknas statistik för att belysa detta i detalj. Det finns tecken på att det totala könslönegapet ökar då hänsyn även tas till denna typ av ersättningar.33 När det gäller förmåner kan några skillnader mellan kvinnor och män inte identifieras om hänsyn tas till yrke etc. Däremot finns det tecken på att kvinnor missgynnas då det gäller bonus.34 ökade lönespridningen för båda könen och i alla sektorer. 30Medlingsinstitutets har också använt regressionsanalys för att beräkna det justerade lönegapet. Skillnaden blir då något mindre, jämfört . Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2008? 32Lönespridningen har här beräknats som kvoten mellan den 90:e och den , dvs. kvoten mellan den tiondel som tjänar mest och den tiondel som tjänar minst. Om kvoten är 2 har tiondelen med högst lön dubbelt så hög lön som den tiondel som har lägst. 33Medlingsinstitutet , Nio perspektiv på jämställdhet En antologi om kvinnors och mäns löner. 34Granqvist L., Inte bara lönEn studie av akademikernas löneförmåner och bonus, 2009. 2009/10:1 BILAGA 5 1.8Sverige jämställt i ett internationellt Barnafödande påverkar kvinnors och mäns Trots de brister som finns framstår i ett internationellt perspektiv som ett förhållandevis jämställt land. Detta hindrar inte att det finns mycket att lära från andra länder inom jämställdhetsområdet. Sysselsättningsgraden inom EU är genomgående högre för män än för kvinnor. har hög sysselsättningsgrad, i synnerhet för kvinnor. I är sysselsättningsgraden för kvinnor högre än för män i många medlemsstater. Inom EU är andelen som arbetar deltid genomgående högre för kvinnor än för män. En hög sysselsättningsgrad är ofta sammankopplad med en hög andel deltidsarbetande kvinnor. Andelen som arbetar deltid i är bland de högsta i EU. Den höga andelen deltidsarbetande kvinnor i medför att det ojusterade könslönegapet hamnar nära EU-snittet.35 har sysselsättningen inom EU ökat snabbare för kvinnor än för män. ökade antalet sysselsatta kvinnor till . är männens sysselsättningsgrad betydligt högre, . Det finns stora skillnader mellan olika medlemsstater. Mindre än hälften av kvinnorna i förvärvsaktiv ålder på , i och deltar i arbetskraften medan gör det i och . Lönegapet mellan könen var inom EU . Lönegapet är generellt större i länder med en hög andel förvärvsarbetande kvinnor. I dessa länder finns kvinnor på alla lönenivåer och därmed blir deras genomsnittliga lön lägre. I länder med låg sysselsättningsgrad bland kvinnor är det framför allt de relativt högutbildade kvinnorna som förvärvsarbetar. Kvinnors ökade arbetskraftsdeltagande består till stor del av deltidsarbete. arbetade av de yrkesverksamma kvinnorna deltid, att jämföra av männen. Lägst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i , och . Högst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i . deltagande i arbetskraften på olika sätt. Generellt för EU gäller att kvinnor med barn deltar i arbetskraften i lägre utsträckning än andra kvinnor, medan män med barn deltar i högre utsträckning än andra män. Tabell 1.7 Sysselsättningsgrad och löneskillnader i EU Anm: Resultaten baseras på enkätuppgifter. Uppdelningen i heltids- och deltidsarbete bygger inte på någon formell definition utan på respondenternas spontana svar. Könslönegapet visar skillnaden i timlön och är inte standardvägt. I alla medlemsstater lägger yrkesverksamma kvinnor ner mer tid på obetalt arbete än 35 Jämförbara siffror för justerade (standardvägda) könslönegap saknas. yrkesverksamma män.36 Den ojämna fördelningen av ansvar för hem och familj påverkar kvinnors möjlighet till egen försörjning negativt. Strategin för tillväxt och sysselsättning, den s.k. Lissabonstrategin, har därför satt upp en rad mål för att medlemsstaterna ska underlätta för kvinnor och män att förena arbete och privatliv, t.ex. genom att erbjuda barnomsorg. Endast 5 av 27 medlemsländer har uppnått målet om att av alla barn ska erbjudas barnomsorg. Åtta medlemsstater har uppnått målet om att av barn mellan och obligatorisk skolålder ska erbjudas barnomsorg. I flera länder är barnomsorgen baserad på deltidsarbete och täcker inte in heltidsarbete. Fördelning av ansvar för hem och familj påverkar även hur mycket tid kvinnor och män har över till fritidsaktiviteter. Tidsanvändningsstudier visar att män har mer tid för fritid än kvinnor över hela världen, men att skillnaden mellan olika länder är stor. I rör det sig per dag medan det i , och rör sig om . Italienska män har mer fritid per dag än italienska kvinnor.37 Kvinnor i EU löper större risk än män att hamna under fattigdomsstrecket. Detta gäller i synnerhet ensamstående föräldrar som i hög utsträckning är kvinnor. Inom är kvinnors ökade utbildningsnivå den faktor som bidragit mest till att minska gapet mellan könen när det gäller arbetskraftsdeltagande och lönenivå. har kvinnor nu så hög utbildningsnivå i många OECD- länder att utbildningens potential för att ytterligare utjämna könsskillnaderna är begränsade. Trots ökade utbildningsnivåer når inte kvinnor samma karriär- och lönemässiga nivåer som män. Diskriminering är en annan viktig faktor. Enligt har minskad diskriminering bidragit till att skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande minskat med i genomsnitt under de senaste 30 åren.38 Enligt bidrar även avregleringar till en ökad jämställdhet. De betydande avregleringar som de flesta genomfört , framförallt i kvinnodominerade 36EU kommissionen 2009, Rapport till parlamentet Jämställdhet mellan kvinnor och män 2009. 37OECD, Society at a Glance 2009-OECD Social Indicators. 38OECD, Employment outlook, 2008. 2009/10:1 BILAGA 5 branscher, har gynnat kvinnors arbetskraftsdeltagande och minskat lönegapen. bedömer att ett genomsnittligt OECD-land ur ett jämställdhetsperspektiv fortfarande har mycket att vinna på ytterligare avregleringar. 2Disponibel inkomst för kvinnor och män Inkomst är ett bredare begrepp än lön. Utöver ersättning från arbete och företagande ingår inkomst från kapital, ersättning från socialförsäkring och arbetslöshetsförsäkring samt skattefria bidrag. Därefter räknas skatter bort. Trots att skatter och transfereringar verkar utjämnande kvarstår stora inkomstskillnader mellan könen. En mer detaljerad jämförelse uppdelad i olika inkomstslag finns i tabell U.1 i underbilagan. 2.1Olika arbetstid mellan könen ökar skillnaderna i arbetsinkomst Inkomst från arbete är den faktiska ersättningen för utfört arbete. Till skillnad från kontrakterad lön påverkas denna av frånvaro, heltids-/deltids- arbete och eventuell övertidsersättning. Till inkomst från arbete räknas även företagarinkomst. uppgick antalet personer med lön eller företagarinkomst till 4,6 miljoner, varav var kvinnor och män. Det är samma andelar som 1997. Då män har högre lön, arbetar fler timmar och inte är frånvarande från arbetet lika mycket som kvinnor var dock fördelningen av inkomster från arbete betydligt mer ojämnt fördelad, betalades till kvinnor och till män. 2.2Socialförsäkringarna jämnar ut inkomstskillnaderna mellan könen Det finns stora skillnader mellan kvinnors och mäns inkomster från socialförsäkringssystemen. Andelen kvinnor som får någon typ av ersättning är högre och kvinnor får i regel ersättning än män. 2009/10:1 BILAGA 5 är särskilt tydligt när det gäller föräldraförsäkringen. Genom att ersättningsnivåerna i socialförsäkringssystemen baseras på löneinkomsten får kvinnor lägre ersättning per dag än män. En faktor som bidrar till att socialförsäkringarna verkar utjämnande på inkomsterna mellan könen, är att män oftare än kvinnor har inkomster som överstiger de tak för intjänande av förmåner som finns i försäkringssystemen. Tabell 2.1 Skattepliktiga transfereringar 2007 Utbetalat, miljarder kronor, antal (1 000-tal) och fördelning, procent Antal personer (1000-tal) Andel m transferering, % Anm: Antal och andel personer avser dem som erhållit ersättning . Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. har kvinnornas andel av de utbetalade skattepliktiga transfereringarna räknat i kronor ökat väsentligt. har könsfördelningen räknat i antal personer varit i det närmaste oförändrad, även om antalet mottagare har minskat markant. Detta innebär att kvinnor får ersättning med högre belopp eller för längre perioder . 2.3Mäns uttag av föräldrapenning har ökat Av särskilt intresse ur jämställdhetssynpunkt är uttaget av föräldrapenning. har haft en föräldraförsäkring där dagarna kan delas lika mellan föräldrarna. En förälder kan överlåta sina dagar till den andra föräldern, förutom som är reserverade för vardera föräldern. I de allra flesta familjer väljer mannen att överlåta en del av sin ledighet till kvinnan. Männens andel av de utbetalda föräldrapenningdagarna har tidigare ökat , i synnerhet då uttaget fördubblades från till 20,6 procent.39 Ökningen av pappornas uttag av 39 Innefattar ej tillfällig föräldrapenning. föräldrapenningdagar har fortsatt även efter 2006 men i långsammare takt. män för av föräldrapenningdagarna och kvinnorna för 78,5 procent.40 Diagram 2.1 Uttag av föräldrapenningdagar fördelat efter Män tar alltså ut cirka en femtedel av föräldraledigheten, men tre män av fem tar inte ut någon föräldraledighet alls . Kvinnor och män använder också föräldraförsäkringen på olika sätt. Kvinnor sprider i högre grad ut dagarna och förlänger på så sätt tiden hemma med barnet. Kvinnor tar också ut majoriteten, , av garantidagarna.41 Som framgår av tabell 2.2 är den utbetalda föräldrapenningen jämnare fördelad än dagarna, till kvinnor och till män. Män har i genomsnitt högre lön än kvinnor och får därför högre föräldrapenning per dag. Det högre utbetalade beloppet till kvinnor är en följd av fler uttagna ersättningsdagar . utbetalades i genomsnitt per kvinna och per man.42 Jämfört med 1997 har andelen män som tar ut föräldrapenning ökat kraftigt och könsfördelningen av såväl andelen manliga mottagare som mäns andel av det utbetalda beloppet har ökat väsentligt. 41Garantidagarna är dagar med lägstanivåersättning. Nivån höjdes 2006 per dag. 42Både föräldrapenning vid barns födelse och tillfällig föräldrapenning ingår. Tabell 2.2 Föräldrapenning 1997 och 2007 Utbetalat, miljarder kronor, antal (1000-tal) och fördelning, procent Antal personer (1000-tal) Andel m föräldrapenning, % Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. För varje årskull barn har pappornas uttag av föräldrapenning ökat successivt. En nivåförändring syns för barn födda , vilket sannolikt beror på att den så kallade andra pappamånaden infördes. För barn som uppnådde ålder 2008 hade av papporna tagit ut mer än två månaders föräldrapenning. För barn som föddes före den andra pappamånadens införande var det av papporna som tog ut mer än två månaders föräldrapenning.43 För att få till stånd en mer jämställd föräldraförsäkring och för att förbättra förutsättningarna för jämställdhet på arbetsmarknaden har regeringen infört en jämställdhetsbonus. Denna innebär att den förälder som varit hemma längst med föräldrapenning får en skattekreditering om han eller hon arbetar när den andra föräldern tar ut föräldrapenning. Bonusen gäller för barn födda . Eftersom mammorna ofta är hemma den är det än så länge svårt att uttala sig om hur föräldrapenninguttaget har påverkats av reformen.44 Även jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt för föräldrarna att fördela föräldraledigheten mellan sig. Genom att jobbskatteavdraget är högst vid låga arbetsinkomster, får två makar som arbetar halva året var behålla mer av arbetsinkomsten än om en är helt föräldraledig och en jobbar . 43 SOU 2005:73 Reformerad föräldraförsäkring - Kärlek, omvårdnad, trygghet, sidan 147156. 44 Ju äldre barnen blir desto lättare kommer det dock att vara att uttala sig om effekten. Redan när barnen har blivit kan en ganska säker utvärdering göras eftersom de flesta föräldrar då har återgått i arbete efter föräldraledigheten. 2009/10:1 BILAGA 5 2.4Män betalar mer skatt än kvinnor Män har i genomsnitt högre förvärvsinkomst och större överskott av kapital än kvinnor och män betalar därför mer skatt på inkomst, kapital och andra tillgångar än kvinnor. Mäns högre beskattningsbara inkomst medför också att män betalar mer kommunalskatt. Fler män än kvinnor betalar även statlig inkomstskatt och då med ett högre genomsnittligt belopp. Det genomsnittliga beloppet 2007 på slutlig skatt för män var och för kvinnor . Till följd av bl.a. jobbskatteavdraget var den slutliga skatten lägre än . Således bidrar även skattesystemet till en omfördelning av disponibel inkomst från män till kvinnor.45 Faktaruta 1: Disponibel inkomst Disponibel inkomst är ett inkomstbegrepp som är sammansatt av flera inkomstslag. Lön är tillsammans med företagarinkomst det viktigaste inkomstslaget för personer i förvärvsaktiv ålder. Om man summerar individanknutna inkomstslag, drar ifrån skatter och lägger till hushållsrelaterade transfereringar (barnbidrag, försörjningsstöd och bostadsbidrag), erhålls hushållets sammanlagda disponibla inkomst. För att kunna jämföra situationen för kvinnor och män beräknas individuell disponibel inkomst genom att individuella inkomster summeras och hushållsgemensamma inkomster fördelas lika mellan kvinnor och män som är sammanboende. För att kunna jämföra hushåll av olika storlek beräknas justerad disponibel inkomst. Vid justeringen tas hänsyn till de stordriftsfördelar det innebär att vara fler i hushållet. Det krävs t.ex. bara en TV-licens oavsett hur många som bor i hushållet.46 Detta mått antas spegla individernas ekonomiska standard. 45Effekter av jobbskatteavdraget på fördelningen mellan kvinnor och män redovisas i avsnitt 2.8 i denna bilaga och i bilaga 4. 46En mer teknisk beskrivning av hur justerad disponibel inkomst beräknas finns i underbilagan. 2009/10:1 BILAGA 5 2.5Individuell disponibel inkomst jämnare fördelad än arbetsinkomsten Löner, företagar- och kapitalinkomster samt skatter är väsentligt högre för män än för kvinnor. När hänsyn även tas till skatter och olika ersättningar utjämnas inkomstskillnaderna mellan könen. Kvinnor har i genomsnitt av mäns lön, företagar- och kapitalinkomster, men av den individuella disponibla inkomsten. var den genomsnittliga individuella disponibla inkomster för kvinnor och för män.47 Skattepliktiga ersättningar, skattefria individuella bidrag och familjestöd är något högre för kvinnor. En orsak är att fler kvinnor än män är ensamstående med försörjningsansvar för barn. Tabell 2.3 Sammansättning av individuell disponibel inkomst 2007 Kronor och kvinnors andel, procent +Lön, företagar- och Anm: Den individuella disponibla inkomsten är summan av de redovisade medelvärdena. Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. Kvinnor och män får sina inkomster från olika källor av såväl kvinnor som män i åldern hade arbetsinkomst 2007. Andelen med inkomst från företagande var däremot högre för män, jämfört för kvinnor. En större andel av kvinnorna hade skattepliktiga ersättningar, att jämföra för männen. Skillnaden var liten när det gäller familjestödet.48 47De ekonomiska uppgifterna avser 2007 och har hämtats från SCB:s undersökning av hushållens ekonomi (HEK). 48För mer detaljerade siffror se tabell U1 i Underbilagan.