prop · GX0334 · 2009-10-21 00:00:00 — I jämförelse med 2007 var den relativa arbetslösheten i det närmaste oförändrad, både för kvinnor och män. Arbetslösheten bland ungdomar () uppgick till , vilket motsvarade en ökning jämfört med . Arbetslösheten ökade både bland unga kvinnor och män. Nationell arbetslöshet 2008, i procent 6,1 5,9 6,5 19,2 18,7 19,8 6,2 5,9 6,6 20,2 19,7 20,8 0 5 10 15 20 25 Totalt Män Kvinnor Totalt Män Kvinnor 2007 2008 Källa: Sysselsättningsutvecklingen bland utrikes födda var positiv . Andelen sysselsatta av befolkningen uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Främst skedde ökningen bland utrikes födda män. Arbetslösheten bland utrikes födda uppgick till (12,för kvinnor och 11,3 procent för män). Bland utrikes födda kvinnor skedde en svag ökning av arbetslösheten i jämförelse med 2007, medan den minskade något för männen. 2009/10:34 46 Tabell 1. EU:s sysselsättningsmål och resultat 2008, i procent Totalt Män Kvinnor Äldre () Sysselsättningsgrad, 74,3 76,7 71,8 70,1 EU:s mål 2010 70,0 - 60,0 50,0 Källa: storlek i förhållande till befolkningen (), det relativa arbetskraftsdeltagandet, uppgick till 2008, vilket var en oförändrad nivå jämfört med , både bland kvinnor och män. Det relativa arbetskraftsdeltagandet bland ungdomar ökade till . Ökningen var något större bland män. Bland utrikes födda var motsvarande ökning och det relativa arbetskraftsdeltagandet uppgick till totalt . Främst ökade arbetskraften bland utrikes födda män vilket innebär att gapet i arbetskraftsdeltagande mellan utrikes födda kvinnor och utrikes födda män ökar. Den försämring av arbetsmarknaden som skedde har förstärkts . Sysselsättningen har minskat, särskilt bland ungdomar och män. har arbetslösheten ökat kraftigt och uppgick till . Den största ökningen har skett bland ungdomar (), särskilt bland unga män. Den kraftigt försämrade konjunkturen bedöms leda till en fortsatt ökning av arbetslösheten både bland kvinnor och män under fortsättningen av 2009 och . Enligt regeringens senaste prognos i budgetpropositionen väntas arbetslösheten öka och uppgå till 2010. Produktivitetsutveckling Produktivitetsutvecklingen har stor betydelse för utvecklingen av BNP och välstånd. Några viktiga faktorer som styr utvecklingen av produktiviteten är teknisk utveckling, arbetskraftens kvalitet, forskning, konkurrensförhållanden, infrastruktur och att arbetsmarknaden fungerar effektivt så att strukturomvandling inte hindras eller fördröjs. Produktionen i näringslivet och ekonomin som helhet har minskat genom kraftiga fall i efterfrågan på svenska exportprodukter och tjänster under 20082009. Det starkaste bidraget till denna nedgång kommer från industrin där produktionsfallet väntas uppgå till 2009. Nästföljande år väntas efterfrågan på exportvaror tillta och industriproduktionen väntas detta år öka . Den sammantagna produktionen i näringslivet väntas öka 2010. Produktionsneddragningarna inom industrin och i stora delar av tjänstenäringarna har medfört betydande neddragningar av personal och som följd därav minskat antal arbetade timmar. arbetade timmar i näringslivet minska och minska . 2009/10:34 47 Nedgången i antalet arbetade timmar, som vanligen initialt i en konjunkturnedgång, har varit långsammare än nedgången i näringslivets sammantagna produktion vilket föranlett ett produktivitetsfall. minskade produktiviteten i näringslivet och i hela ekonomin. väntas produktiviteten forstsätta att falla i näringslivet och i ekonomin som helhet. väntas produktiviteten vända upp som följd av att produktionen ökar snabbare än sysselsättningen. Produktiviteten väntas öka i näringslivet och i ekonomin som helhet . Produktivitetstillväxt, årlig procentuell förändring, fasta priser Genomsnitt 19802007 2008 2009 2010 2011 Hela ekonomin 1,8 -1,7 -1,3 2,1 2,7 Näringsliv -2,7 -1,5 2,9 2,5 Offentliga myndigheter 1,2 -3,3 0,4 2,1 Anm.: Arbetsproduktivitet mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. Källa: Budgetpropositionen . Regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder som förstärker den långsiktiga produktivitetsutvecklingen, bl.a. forskningssatsningar, åtgärder för ökad konkurrens, infrastrukturåtgärder och skatteåtgärder. Nya statliga medel för forskning tillförs om med successiv ökning till 2012 som permanent tillskott. Den dominerande delen av satsningen utgörs av ökade anslag till universitet och högskolor samt strategiska satsningar inom områdena medicin, teknik och klimatområdet. För att stärka konkurrensen har SJ AB:s ensamrätt att bedriva persontrafik på veckoslut och upphört fr.o.m. . Vidare har Apoteksbolagets monopol upphävts fr.o.m. . Andra aktörer kan numera, under vissa förutsättningar, få tillstånd att bedriva detaljhandel med de läkemedel som tidigare omfattades av Apoteksbolagets ensamrätt. Regeringen har även genomfört insatser för att öka mångfalden inom vård- och omsorgssektorerna. För att förbättra förutsättningarna för jobb och företagande och allmänt ökad tillgänglighet har beslut fattats om en omfattande statlig planeringsram för infrastruktur under 20102021. Ramen uppgår till varav avser utveckling av transportsystemet. förstärks anslagen med . Infrastruktursatsningarna förväntas öka effektiviteten i hela transportssystemet och bidra till att höja produktiviteten i ekonomin. Bolagsskattesatsen och expansionsfondsskatten sänkts från fr.o.m. . Skattesänkningen kan förväntas bidra till att företag i ökad utsträckning lokaliserar sig, investerar och redovisar Ökade investeringar kan förväntas bidra till snabbare produktivitetstillväxt. 2009/10:34 48 Regeringen har även satt upp som mål att de administrativa bördorna i företagen från statliga regelverk ska minska . En minskad administrativ belastning bidrar till högre produktivitet genom att resurser kan frigöras i företagen. En satsning görs även på entreprenörskapsutbildning inom högskolan. Social sammanhållning För att möta den ekonomiska krisen har regeringen genomfört flera offensiva åtgärder i form av såväl skattelättnader som utbildnings-, infrastruktur- och välfärdssatsningar. Arbetsmarknadspolitiken har förstärkts med inriktningen att förhindra att korttidsarbetslösa blir långtidsarbetslösa och att upprätthålla konkurrenskraften hos de långtidsarbetslösa. Fokus har också varit att fortsätta arbetet med att underlätta för grupper som ofta har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Kommunerna ansvarar för välfärdens kärnverksamheter som skola, barnomsorg, äldreomsorg och socialtjänst, se även bilaga 2 om strukturindikatorer. För att värna dessa verksamheter har regeringen tillfälligt ökat stödet till kommunsektorn. Regional sammanhållning Minskade regionala skillnader på arbetsmarknaden bidrar till att stärka den regionala sammanhållningen. Den lågkonjunktur som befinner sig i har bidragit till att skillnaderna mellan länen ökat något avseende arbetslöshet och sysselsättning till följd av de regionala variationerna i konjunkturfasen. Vissa län trädde tidigt in i lågkonjunkturen, medan andra ännu inte kommit in i den fullt ut. De flesta län har haft en ökning av antalet sysselsatta mellan 20072008 men det finns undantag, främst skogslänen i norra . Arbetslösheten i åldersgruppen 1574 var 2008 i riket med variation mellan 4,6 i och i . var sysselsättningsgraden för åldrarna högst i , , och lägst i , . Skillnaden mellan länen med högst respektive lägst sysselsättningsgrad uppgick till 2008, vilket var en ökning jämfört med enligt . Varselstatistiken visar också på betydande regionala skillnader. De varsel om uppsägningar som lades har främst drabbat län med stor tillverkningsindustri. Det är troligt att de regionala skillnaderna i arbetslöshet även kommer att öka framgent. Regeringens satsningar inom arbetsmarknadspolitiken är av central vikt för såväl de regioner som ligger tidigt i konjunkturcykeln, t.ex. skogs och tillverkningslänen, som för de tjänsteproducerande storstadslänen som kan komma att drabbas . Regeringens nationella strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013, se avsnitt 3.3 Öppna fungerande marknader i en hållbar ekonomi samt kapitel 5 EG:s strukturfondsprogram i programperioden 2013, är ett viktigt redskap i detta arbete. Strategin ligger till grund för genomförandet av och är vägledande för regionalt tillväxtarbete samt nationella myndigheter. I strategin identifierar regeringen fortsatt kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud som en av fyra nationella prioriteringar framöver. (Se även kapitel 5 EG:s strukturfondsprogram i programperioden 20072013). 2009/10:34 49 4.2 En arbetsmarknad för alla Riktlinje 18. Främja en livscykelinriktad syn på arbete Riktlinje 19. Sörja för en arbetsmarknad som är öppen för alla, göra arbete mer attraktivt och göra arbete lönsamt för arbetssökande, även för mindre gynnade personer och personer utanför arbetskraften Målet för regeringens politik är att insatserna ska bidra till en väl fungerade arbetsmarknad för att bryta utanförskapet och uppnå en varaktigt hög sysselsättning. Arbetsmarknadspolitiken har anpassats till det försämrade konjunkturläget genom en kraftfull satsning på aktiva insatser både för lång- och korttidsarbetslösa. Fler vägar till arbete En aktiv arbetsmarknadspolitik utgör grunden för att kunna hävda arbetslinjen i en lågkonjunktur. Genom en rad reformer har arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring stärkts. I rådande konjunkturläge är det också viktigt att så många som möjligt har möjlighet att ta del av försäkringen. Regeringen har även genomfört en rad andra reformer för att bryta utanförskapet och öka sysselsättningsgraden , bl.a. sänkt inkomstskatt för alla löntagare, det s.k. jobbskatteavdraget , lägre kostnader för arbetsgivare som anställer personer som står långt från arbetsmarknaden, de s.k. nystartsjobben, och reformer av socialförsäkringssystemet. Reformerna inom socialförsäkringssystemet innebär att ett stort antal personer vars dagar med sjukpenning eller sjukersättning har tagit slut kommer att få stöd av Arbetsförmedlingen för att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Personer med funktionsnedsättning och nyanlända invandrare är två grupper som oavsett konjunkturläge har det svårare än andra att komma in på arbetsmarknaden och är prioriterade grupper. Ungdomar är också en viktig målgrupp i regeringens arbete med att bryta utanförskap. Ungdomsinsatser Ungdomar, liksom andra grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, drabbas hårt av globala kriser och i konjunkturnedgångar. ökar sysselsättningen snabbare för ungdomar i konjunkturuppgångar. En förklaring till att de drabbas hårt i konjunkturnedgångar är att ungdomar har tillfälliga jobb i större utsträckning än äldre åldersgrupper, och tenderar därför att drabbas först. som gäller i vid uppsägning, som bygger på sist-in-först-ut principen , anges ofta som orsak till att även fast anställda ungdomar drabbas hårdare än äldre tillsvidareanställda, då ungdomar oftast varit anställda kortast tid på arbetsplatsen. 2009/10:34 50 Att den nuvarande krisen och lågkonjunkturen har haft negativa effekter på ungdomsarbetslösheten syns tydligt i statistiken, se figur 1. Arbetslösheten i , (Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde) 0 5 10 15 20 25 30 01 02 03 04 05 06 07 08 09 Procent 0 5 10 15 20 25 30 Procent Arbetslösa Varav heltidsstuderande som sökt arbete Anm.: Länkade värden Källa: För att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden och få arbetslivserfarenhet, har regeringen halverat socialavgifterna för alla personer . Detta innebär att kostnaderna för att anställa en ungdom har minskat markant. Dessutom har reglerna i lagen om anställningsskydd för visstidsanställda ändrats i syfte att underlätta anställningar . Under 20092011 är det möjligt för unga arbetslösa att ta del av förstärkt matchningsverksamhet med personliga coacher tidigt i en arbetslöshetsperiod. har åldersgränsen för att kvalificera sig till nystartsjobb anpassats till den nivå som gäller för nedsättningen av socialavgifter. En person som fyllt men inte 26 och som varit arbetslös kvalificerar sig numera till nystartsjobb. Nystartsjobb innebär att arbetsgivaren kompenseras med ett belopp motsvarande den normala arbetsgivaravgiften. De sänkta socialavgifterna tillsammans med nedsättningarna vid nystartsjobb för unga innebär att lönekostnaden för att anställa en ung person i ett nystartsjobb har blivit lägre än vad den annars skulle ha varit utan dessa förändringar. Jobbgarantin för ungdomar vänder sig till arbetslösa ungdomar som varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen . Syftet med jobbgarantin är att erbjuda arbetslösa ungdomar aktiviteter för att de så snabbt som möjligt ska få arbete alternativt påbörja eller återgå till en utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. Fokus i garantin ligger på jobbsökaraktiviteter, eftersom forskning och erfarenheter från andra länder visar att detta är ett effektivt sätt att få ungdomar i arbete. Dessa aktiviteter kan därefter kombineras med arbetspraktik och utbildning. 2009/10:34 51 Regeringen aviserar i budgetpropositionen att den avser att införa ytterligare insatser inom jobbgarantin för ungdomar. De nya insatserna inom jobbgarantin inkluderar den nya aktiveringsåtgärden, Lyft, stöd till start av näringsverksamhet samt arbetslivsinriktad rehabilitering. Regeringen kommer också att ge deltagare i jobbgarantin möjlighet att delta i garantin på deltid för att ha möjlighet att studera inom den kommunala vuxenutbildningen. Likaså kommer deltagare i jobbgarantin att kunna delta i svenskundervisning för invandrare, sfi, på deltid som de resterade tid deltar inom andra aktiviteter inom garantin. Som ett komplement till den utbildning som erbjuds inom jobbgarantin för ungdomar avser regeringen också att införa en extra studiemotiverande insats för arbetslösa ungdomar som inte avslutat sin grundskole- eller gymnasieutbildning. Detta i form av en särskild satsning på folkhögskolorna. Det offentliga utbildningssystemet har en mycket viktig roll när det gäller att mildra effekten av ökad arbetslöshet. Människor ska kunna förnya och fördjupa sina kunskaper så att de står bättre rustade på arbetsmarknaden. Det offentliga utbildningssystemet har redan tidigare tillförts ytterligare resurser och i budgetpropositionen presenteras en omfattande utbildningssatsning. Ungdomsarbetslösheten har ökat i alla EU-länder och den svenska ungdomsarbetslösheten ligger bland de högsta i EU. Ungdomsarbetslösheten i har ökat mer bland män än bland kvinnor. Internationella jämförelser kan dock generellt sett vara problematiska, vilket bl.a. beskrivs i Statistiska meddelande AM 11 SM0903. Institutionella faktorer som styrs av politiska beslut, så som till exempel arbetsmarknadens funktionssätt (arbetsrätt), utbildningssystemet , studiemedlens utformning och nivå förklarar sannolikt en stor del av den skillnad mellan ländernas nivå och/eller utveckling som vi ser. Även incitamentsstrukturen, incitamenten att söka arbete samt skriva in sig som arbetslös, kan vara en viktig förklaring och som kan styras av politiska beslut. Det finns dock en rad faktorer och landsspecifika aspekter som samvarierar och det är svårt att isolera dessa aspekters effekter på arbetslösheten. Olika faktorer brukar dock lyftas fram som sannolika förklaringar till en del av denna variation, även om det inte finns några konkreta bevis för att så är fallet. En av de aspekter som oftast tas upp är skillnader i olika länders arbetsrättsliga lagstiftning. anses ha ett av de starkare skydden för fastanställda bland . Särskilt turordningsreglerna lyfts fram som en stor anledning till ungdomarnas svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Att jämföra det arbetsrättsliga skyddet mellan länderna är emellertid problematiskt bl.a. på grund av skillnader i disposiviteten, dvs. de undantag och möjligheter som finns att förhandla bort lagstiftningen och som leder till att avtal och tillämpningar skiljer sig från de formella reglerna. Graden av decentralisering inom lönebildningen anses också spela roll. Relativt andra länder anses ha en mindre decentraliserad lönebildning, mindre lönespridning och högre ingångslöner som tycks ha ökat över tiden. Detta i kombination med det starka anställningsskyddet tros driva upp ungdomsarbetslösheten mer i än i många andra länder. Ungdomsarbetslöshetens ökning kan dock ha mildrats av den nedsättning av socialavgifter som har genomförts av den sittande regeringen. 2009/10:34 52 Ytterligare en aspekt som brukar tas upp är trögheten i övergången från skola till arbete. I är yrkesutbildningen huvudsakligen skolförlagd medan i länder där arbetslösheten är låg är lärlingsplatser mer vanliga. Denna skillnad kan å ena sidan förklara den trögare övergången mellan skola och arbetsliv i men den kan å andra sidan försvåra jämförbarheten. Anledningen är att lärlingar räknas som sysselsatta i statistiken eftersom de arbetar och har lön, medan studenter i skolförlagda yrkesutbildningar inte deltar i arbetskraften. Utvecklingen av ungdomsarbetslösheten i är allvarlig och dagens nivå är oroande. Det finns dock aspekter som arbetslöshetsdefinitionen inte täcker, men som är viktiga att belysa i detta sammanhang. Ur ett nationellt perspektiv är det viktigt att inse att en stor del av de ungdomar som definieras som arbetslösa är heltidsstuderande som söker arbete och som uppfattar sig själva i huvudsak som studeranden. Under kvartal 2009 var av de svenska arbetslösa ungdomarna, , heltidsstuderande. En annan viktig aspekt som bör belysas är arbetslöshetens varaktighet. När man pratar om arbetslöshetens effekter för såväl individen som samhället är det oftast långtidsarbetslösheten man refererar till eftersom det är den som är mest skadlig och i första hand måste bekämpas. Korttidsarbetslösheten är mindre bekymmersam då individer byter sysselsättning och det kan ta lite tid att hitta rätt. Distinktionen mellan långtids- och korttidsarbetslöshet är särskilt viktig när man pratar om ungdomar. De prövar sig fram på arbetsmarknaden i större utsträckning än vuxna, vilket innebär fler sysselsättningsbyten (mellan studier och jobb eller mellan olika jobb) vilket i sin tur innebär flera korta arbetslöshetsperioder mellan olika sysselsättningar. OECD-statistik visar att svenska arbetslösa ungdomar hade mycket kortare arbetslöshetsperioder än ungdomar i andra länder, se figur 2. Arbetslöshetsperiodens varaktighet för ungdomar , 2008 Skr. 2009/10:34 53 50,0 23,9 14,9 7,7 3,5 24,8 29,6 18,1 11,9 15,6 14,7 24,9 19,2 17,6 23,6 0,0 10,0 20,0 30,0 40,0 50,0 60,0 < 1 månad > 1 månad och < 3 månader > 3 månader och < 6 månader > 6 månader och < och längre EU15 Källa: av de svenska arbetslösa ungdomarna (48,bland män och bland kvinnor) var arbetslösa kortare än en månad, vilket ska jämföras för hela och 14,7 för EU15. av de svenska arbetslösa ungdomarna (inga större skillnader mellan män och kvinnor) var arbetslösa , att jämföra för och 41,2 för EU15. Tittar man på den riktigt långa arbetslösheten (längre än ) visar statistiken att av de svenska arbetslösa ungdomarna (3,bland män och bland kvinnor) var arbetslösa längre än , att jämföra för och 23,6 för EU15. Statistik från (kvartal 2 2009) visar att av de arbetslösa ungdomarna i åldern var arbetslösa eller mindre och att var arbetslösa längre än . Det finns ännu ingen jämförbar internationell statistik . Genomförande av den europeiska ungdomspakten har haft ett fortsatt tydligt fokus på insatser inom utbildningsområdet samt insatser med syfte att främja ungas etablering på arbetsmarknaden och minska ungdomsarbetslösheten. redovisas insatser i enlighet med målsättningarna för den europeiska ungdomspakten under riktlinjerna 1415 och 1724. hade i uppdrag att genomföra en analys av ungdomars levnadsvillkor i ett antal utanförskapsområden, med särskild inriktning på ungas utbildning och arbete. Som en fördjupning av denna analys genomför en ny studie om unga i utanförskapsområden. Den här gången ska myndigheten lyfta fram goda exempel från ett urval av andra EU-länder när det gäller insatser och arbetssätt som syftar till att bekämpa ungas utanförskap. 2009/10:34 54 Därutöver har i uppdrag att i en studie belysa metoder för hur kommuner, i samverkan med andra aktörer, kan stödja ungdomar mellan som varken arbetar eller studerar att komma in på arbetsmarknaden eller påbörja vidare studier. Myndigheten ska belysa hur olika kommuner organiserar och finansierar dessa verksamheter och även här ska fokus ligga på att lyfta fram goda exempel. avser regeringen att presentera en ungdomspolitisk strategi. Syftet med strategin är att redovisa inriktningen av ungdomspolitiken samt ett handlingsprogram med åtgärder inom ungdomspolitikens prioriterade områden. Under det svenska ordförandeskapet i EU planeras ett beslut om ett nytt ramverk för det ungdomspolitiska samarbetet i EU 2018. och dess framtid ingår som en viktig del i dessa diskussioner. Lika villkor för kvinnor och män på arbetsmarknaden Arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor i är bland de högsta i världen, men arbetskraftsdeltagandet är trots detta lägre än för män. Det motsvarar av kvinnorna och av männen i åldern 1574. Fördelningen av kvinnor och män inom olika sektorer, näringsgrenar, yrken, chefspositioner och företagsformer är ojämn. arbetade av kvinnorna i privat och i offentlig sektor, medan av männen arbetade i privat och i offentlig sektor. Generellt sett har de mansdominerade yrkena en högre medellön än de kvinnodominerade yrkena. Kvinnors löner är i genomsnitt lägre än mäns och har så varit , enligt arbetskraftsundersökningar. När man justerar månadslönerna för yrke, ålder, utbildning och arbetstid, s.k. standardvägning, uppgick kvinnors månadslön till av männens 2008. Den resterande skillnaden, , kan bero på skäliga löneskillnader som förklaras av faktorer som inte ingår i den använda modellen, t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet eller bero på diskriminering mot kvinnor. Fler kvinnor än män är långtidssjukskrivna , uppbär sjuk- och aktivitetsersättning eller är deltidsarbetslösa. Fler kvinnor än män har tidsbegränsade anställningar eller arbetar deltid. Kvinnor är frånvarande från arbetsplatsen på grund av omsorg och vård av barn eller äldre i högre utsträckning än män. Den internationella finanskris och efterföljande lågkonjunktur som inleddes följer än så länge samma mönster som 1990-talskrisen när det gäller jämställdhet. Under 1990-talskrisen drabbades mansdominerade yrken först. I en senare fas kom krisen även att påverka kvinnodominerade yrken och skillnaden i arbetslöshet mellan könen utjämnades efterhand. Så här långt har främst tillverkningsindustrin, i vilken män dominerar, drabbats hårdast och en stor andel av dem som varslats om uppsägning är män. I en senare fas av konjunkturnedgången kommer sannolikt även den offentliga sektorn att påverkas. Kommuner är stora arbetsgivare för kvinnor. Kvinnor dominerar bland dem som har tidsbegränsad anställning och av de timanställda är två av tre kvinnor. 2009/10:34 55 lämnade regeringen skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198) till . I skrivelsen redovisar regeringen sina bedömningar av vilka som är de viktigaste utmaningarna för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet samt vilken inriktning politiken bör ha för att möta dessa. Bland annat handlar det om att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet samt att främja jämställda villkor för arbete och entreprenörskap. Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av genomförda åtgärder och resultat i förhållande till de inriktningar för strategin som redovisas i skrivelsen. Uppföljningen av att verksamheten inte missgynnar något kön ska i första hand ske inom ramen för myndigheternas löpande verksamhet. Men det behövs också övergripande uppföljningar av tillståndet och utvecklingen av jämställdhetspolitiken.