prop · GX031d25 · 2009-09-21 00:00:00 — Varje departement och myndighet ansvarar för att ta fram underlag och vidta åtgärder inom sitt ansvarsområde för att bidra till målet. överlämnades regeringens andra skrivelse om regelförenklingsarbetet till (skr. 2008/09:206). Skrivelsen innehåller en redogörelse av det förenklingsarbete som bedrivits i och på myndigheter . Samtliga departement och 44 myndigheter har för tredje gången haft regeringens uppdrag att ta fram underlag till regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet. Sammanlagt har departement och myndigheter redovisat mer än 940 genomförda, pågående eller planerade åtgärder. Av dessa har ca 460 genomförts under 20072008. På grund av det stora antalet åtgärder innehåller skrivelsen endast ett begränsat urval. Regelförenklingsarbetet inom EU ägnas särskild uppmärksamhet i skrivelsen. Att minska uppgiftslämnandet för företagen är en viktig del i regeringens regelförenklingsarbete. gav regeringen i uppdrag att utarbeta ett förslag till hur företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter kan minskas. Syftet var att reducera företagens administrativa kostnader. Uppdraget redovisades till regeringen . lämnar konkreta förslag på hur företagens uppgiftslämnande kan minska och hur myndigheternas hantering av uppgifter kan samordnas, effektiviseras och hur uppgifterna kan återanvändas. Arbetet har bedrivits i samråd med andra statliga myndigheter som , , , , och Datainspektionen. Även för regelförenkling har deltagit i arbetet. Regeringen har i samtliga uppdrag avseende regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet betonat betydelsen av samråd med näringslivet. Samrådsformerna skiljer sig åt mellan olika departement och myndigheter. Vissa departement och myndigheter arrangerar samrådsmöten specifikt om regelförenkling medan andra tar in regelförenkling på agendan för den regelbundna dialog som ofta förs med näringslivet. Samtliga departement har haft någon form av kontakt med näringslivet. Nio av tolv departement har sedan redovisningen i skrivelsen (skr. 2007/2008:131) Regelförenklingsarbetet haft specifika samråd om regelförenkling i antingen skriftlig eller muntlig form. Övriga departement uppger att samråd sker när olika sakfrågor processas. När det gäller samråd på myndighetsnivå har en betydande nivåhöjning skett i förhållande till förra årets redovisning, då av myndigheterna inte hade haft något samråd alls. Omkring hälften av myndigheterna uppger nu att de anordnat samråd särskilt inriktat på regelförenkling och har samråd när olika frågor processas. av myndigheterna hade inte haft något samråd alls . Mätningar av företagens administrativa kostnader genomför och uppdaterar på regeringens uppdrag mätningar av de administrativa kostnaderna. Resultaten från mätningarna samlas i databasen , som är tillgänglig för bl.a. myndigheter och departement och kan exempelvis användas för att identifiera förenklingsförslag som kan ge betydande kostnadsminskningar. genomför även utbildningar för användare av databasen. Regeringen följer upp utvecklingen mot 25- procentsmålet med hjälp av de uppdateringar som genomför av mätningarna av de administrativa kostnaderna. Den så kallade nollbasmätningen (mätningar) ska uppdateras . Det görs genom att mäta de kostnader som uppstår till följd av förändringar i regelverken under föregående år. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Av tabell 2.1 framgår att de administrativa kostnaderna hade ökat med ca . Ökningen är hänförlig till ett fåtal områden; finansmarknads-, skatte- och kommunikationsområdena. Framförallt är det den tidigare regeringens förslag på skatteområdet avseende omvänd byggmoms och införandet av personalliggare som står för av den ökade regelkostnaden. För 13 av de 17 mätta områden visade uppdateringen att de administrativa kostnaderna i princip var oförändrade. Kostnaderna för årsredovisningslagen hade minskat och jordbruks-, skog- och fiskeområdet hade minskat . Den uppdatering av mätningarna avseende förändringen av företagens administrativa kost- nader som genomfördes visar att kostnaderna minskar. Uppföljningen gäller de förändringar i regelverken som trätt i kraft . Uppdateringarna visar att de administrativa kostnaderna har minskat med , . Det är främst inom livsmedels- och jordbruksområdet som kostnaderna har minskat. har kostnaderna ökat inom bl.a. finansområdet och hälso- och sjukvårdsområdet. Då kostnaderna redovisas på respektive ansvarigt departement framgår att det främst är inom regelområden som kostnaderna minskar. Tabell 3.3 Administrativa kostnader för näringslivet till följd av statliga regelverk per regelområde Jordbruks-, skogsbruks- och fiske- Förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning (konsekvensutredningsförordningen) har varit i kraft och gäller för myndigheterna. Ar- betet med konsekvensutredningar i Regerings- kansliet regleras genom en statssekreterarskrivelse. En ändring i kommittéförordningen (1998:1474) innebär att om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagets kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Detta innebär att en konse- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kvensutredning vilar på samma grund (6 och 7 §§ konsekvensutredningsförordningen) i hela regelgivningskedjan vilket leder till synergieffekter och transparens. Syftet med en konsekvensutredning är bl.a. att så långt det är möjligt försäkra sig om att regleringen verkligen behövs, att den löser det aktuella problemet samt att få ett allsidigt underlag för bedömningen av de kostnader och andra effekter, t.ex. miljömässiga och sociala, som regeln kan medföra. En konsekvensutredning ska leda till att de nya eller ändrade regler som införs är enkla och ändamålsenliga. som gått har fyra seminarier anordnats av för information om de nya kraven i beredningsprocessen i fråga om konsekvensutredningar och överlämnande av underlag till . Till seminarierna inbjöds tjänstemän i som arbetar med regelgivning. har också utarbetat en webbaserad vägledning för arbetet med konsekvensutredningar i Konsekvensutredningar vid regelgivning en vägledning. Arbetet med konsekvensutredningar i kommer att utvärderas . Regeringen beslutade om kommittédirektiv för (dir. 2008:57). Genom tilläggsdirektiv (dir. 2008:142) fastställdes att antalet ledamöter och ersättare skulle utökas från tre till fyra ledamöter respektive ersättare (sammantaget åtta personer). är ett för regeringen och förvaltningsmyndigheter under regeringen rådgivande organ. I rådet ingår representanter med särskild erfarenhet av reglers effekter för företagen. Knutet till finns ett sekretariat. ska granska utformningen av förslag till nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. ska ta ställning till om regelgivarna genomfört föreskrivna konsekvensutredningar och bedöma om nya och ändrade regler utformas så att de uppnår sitt syfte på ett enkelt sätt till en, relativt sett, låg administrativ kostnad för företagen. ska även bedöma konsekvensutredningarnas kvalitet samt följa utvecklingen inom regelförenklingsområdet och lämna infor- mation och råd som kan främja en kostnadsmedveten och effektiv regelgivning. Myndigheternas överlämnande av förslag med konsekvensutredningar styrs av förordningen (2008:530) om myndigheternas inhämtande av yttrande från som trädde i kraft . För del styrs överlämnandet av Riktlinjer för överlämnande av underlag till som fastställdes av statssekreterargruppen med ansvar för regelförenklingsarbetet i och tillämpades från . har per avgett yttrande över 115 förslag. Av dessa har 72 tillstyrkts. Regelförenklingsarbetet ur ett internationellt perspektiv Regelförenkling är en viktig del av Lissabonstrategin för att nå ökad konkurrenskraft för företag inom EU. enades på vårtoppmötet 200714 om målsättningen att företagens administrativa kostnader bör minskas till 2012. Fram har 24 av 27 medlemsstater satt likartade mål på nationell nivå. Regelförenkling är en av flera högt prioriterade frågor under det svenska ordförandeskapet. kommer fortsatt att arbeta för att framsteg görs på EU-nivån för att åstadkomma en bättre lagstiftning och därmed stärka företagens konkurrenskraft. Ett framgångsrikt regelförenklingsarbete inom EU är en förutsättning för att kunna nå högt ställda mål inom det nationella regelförenklingsarbetet. Det svenska ordförandeskapet kommer att verka för att den tillträdande kommissionen och det nya ger regelförenklingsarbetet fortsatt hög prioritet. vill se över möjligheten att vidareutveckla regelförenklingsagendan efter 2010 (som en del i EU:s långsiktiga strategi för hållbar tillväxt och full sysselsättning). Det är viktigt att driva framåt liggande förslag till förenklingar respektive minskningar av administrativa bördor så effektivt som möjligt. Vidare kommer det svenska ordförandeskapet att verka för en mer systematisk användning 14 KOM(2007) 23. (slutlig), samt Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte , s. 10. och beaktande av konsekvensanalyser, särskilt i rådsarbetsgruppernas arbete. verksamhetsområde utgörs av fyra verksamhetsgrenar nämligen Företagsregistrering, vari ingår registreringsverksamhet, service- och uppdragstjänster, Finansiering av likvidatorer, Företagsinteckningar inklusive inteckningsregister och Kungörelser. infördes differentierade avgifter mellan ärenden som lämnades in i pappersformat och ärenden som lämnades in elektroniskt. Avgifterna blev högre för ärenden som inlämnas i pappersformat än för ärenden som lämnas in elektroniskt. Antalet inkomna ärenden i registreringsverksamheten uppgick till 584 238, vilket är en ökning jämfört med . Ökningen beror till stor del på att , för att öka kvaliteten i verkets register, genomfört en genomgång av handels- och föreningsregistret och med stöd av handelsregisterlagstiftningen inlett ett gallringsförfarande avseende företag som inte längre driver verksamhet. Detta har resulterat i ett stort antal avregistreringsärenden som återspeglas i statistiken över inkomna ärenden. Ökningen ger således inte uttryck för en enormt ökad extern efterfrågan. Antalet ingivna årsredovisningar har ökat jämfört med och uppgick till omkring 314 000. har haft en minskad efterfrågan på nybildningsärenden för både aktiebolag och handels- och föreningsregisterobjekt jämfört med . Målsättningen för verksamhet inom verksamhetsgrenen Företagsregistrering, delmål Registrering har varit att registrering eller meddelande om komplettering ska ske från det att ärendet kom in till verket. har inte klarat att fullt ut hålla handläggningstiderna men generellt sett har måluppfyllelsen varit bra och även generellt sett förbättrats jämfört med . För delmålen Telefonförfrågningar och Beställningar har målen nåtts. För verksamhetsgrenen Företagsinteckningar har inte fullt ut uppnått målet, men utfallet är ändå tillfredsställande. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Målet för verksamhetsgrenen Finansiering av likvidatorer har nåtts. är en avgiftsfinansierad myndighet bortsett från ett anslag för finansiering av likvidatorer. har ett negativt myndighetskapital från bl.a. en IT-satsning och redovisade totalt ett underskott på vid utgången av 2008. Re- geringen bedömer att efterfrågan på tjänster gör att verket kommer att kunna reglera det tidigare underskottet. () är en avgiftsfinansierad myndighet och ekonomiskt mål för verksamheten är full kostnadstäckning. Det ackumulerade överskottet uppgår till (föregående år ). Verksamheten redovisar ett underskott med -14,. Föregående år redovisades ett överskott på . Den stora differensen mellan åren står att finna i förändringar i de internationella systemen samt personalsatsningar i syfte att nå varaktig måluppfyllelse. Det kraftigt försämrade resultatet var därför väntat, vilket framgår av att budgeten var på -10,. För Patentbesvärsrätten (PBR) ökade medelbehandlingstiden för patentmålen jämfört med . Den låg därmed också över den nivå () som är det uppställda målet för patentmålens del. Innevarande målbalans minskade dock med sammantaget 14 mål. Medelbehandlingstiden för övriga mål (främst angående varumärken) ökade och det i regleringsbrevet uppställda målet () kunde inte uppnås. Produktiviteten ökade och uppgick i genomsnitt till 90 mål per ledamot mot 75 mål året innan. Anledningen till de ökade handläggningstiderna är bl.a. att domstolen prioriterat att avgöra mål inkomna . Domstolen har anledning att i vart fall räkna med en oförändrad tillströmning av överklaganden av PRV:s beslut. PBR arbetar systematiskt för att handläggningstiden ska minska. arbetar en lagfaren föredraganden i domstolen med beredning av ärenden för avgörande. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Minerallagen, miljömål och miljösäkring SGU är förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. SGU har till uppgift att bl.a. tillhandahålla geologisk information för samhällets behov, skapa goda förutsättningar för ett hållbart nyttjande av landets mineralresurser samt bidra till uppfyllandet av miljökvalitetsmålen Grundvatten av god kvalitet, Giftfri miljö och God bebyggd miljö. Inom mineralsektorn bidrar SGU särskilt till att förenkla för företagen att bedriva prospektering i genom att ge vägledning till och tillgodose företagens behov av prospekteringsinformation. Inom SGU finns ett särskilt beslutsorgan, Bergsstaten, som har till uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av enligt minerallagen (1991:45). SGU har, när det gäller avvecklingen av civila beredskapslager för olja, genomfört en större miljösäkringsentreprenad och sålt två fastigheter, vilket innebär att 37 av de 42 anläggningar som SGU förvaltar har avvecklats. Bergsstaten har under en följd av år haft målet att handläggningstiden för nya undersökningstillstånd ska vara längst och för ärenden om förlängd giltighetstid längst . har handläggningstiderna för nya undersökningstillstånd blivit längre och ligger nu nära . De längre handläggningstiderna beror dels på att ärendetillströmningen varit stor, dels på att rutinerna för informationen till markägare efter lagändringarna 2005 är mer omfattande . är antalet personliga försändelser till markägare mellan 40 000 och 50 000 . Det totala antalet gällande undersökningstillstånd vid utgången av 2008 var 1 322 stycken och täckte totalt av landets yta. Fem bearbetningskoncessioner har meddelats . Av dessa gäller fyra metallmalmer och en gasformiga kolväten. /09 var antalet gruvor i landet 15 stycken. Metallmalmer bröts i 13 av dessa. Två gruvor stod stilla på grund av den tidigare ägarens konkurs och pågående ägarförändringar. Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga skada på person och egendom, orsakad av elektricitet, samt störningar inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Inom elsäkerhetsområdet har föreskrifter förenklats för att i huvudsak hänvisa till standard på området beträffande detaljer. Detta skapar goda förutsättningar för en fri marknad för elmateriel i . Vad beträffar standardiseringsverksamheten har insatser bedrivits på internationell nivå inom International Electrical Commission (IEC) och på europeisk nivå inom den europeiska standardiseringsorganisationen (). Ansvaret för elanläggningstillsynen omfattar ca 5,2 miljoner elanläggningar, varav ca 900 000 arbetsställen och ca 4,3 miljoner bostäder. har verkets tillsynsroll blivit tydligare och insatser effektiviserats vilket resulterat i att fler anläggningar kunnat förbättrats från elsäkerhetssynpunkt. Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll har resulterat i att produkter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC-brister har fått försäljningsförbud. Antalet produkter av respektive typ, som genom försäljningsförbuden förhindras att komma till användning varierar från några tiotal till åtskilliga tusen per produkttyp och år. Därmed har ett stort antal farliga produkter hindrats från att komma ut på marknaden. Resultatet från verkets marknadskontroll visar att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhets- eller EMC-brister på marknaden. har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. Nämnden ska också följa den internationella utvecklingen inom revisionsområdet och i vissa fall samarbeta med utländska motsvarande organ, särskilt inom EES-området. Genom sin verksamhet ska bl.a. bidra till att företag och andra intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information avseende företagens redovisning och förvaltning. Målen för verksamhet avseende anordnande av prov för revisorsexamen och högre revisorsexamen samt handläggningstiderna för disciplinärenden och beslut om godkännande, auktorisation, registrering och förhandsbesked har uppfyllts . Antalet avgjorda disciplinärenden uppgick sammanlagt till 139 stycken, vilket är ungefär lika många som 2007. Tillsynsverksamheten innefattar systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), löpande kvalitetskontroll, disciplinärenden samt förhandsbesked. Den systematiska och uppsökande tillsynen är det viktigaste instrumentet för att planmässigt finna och ingripa disciplinärt mot revisorer som arbetar på ett felaktigt sätt. Uppdagas i ett SUT- ärende allvarliga brister i en revisors verksamhet överförs ärendet till ett disciplinärende. Antalet öppnade och avslutade SUT-ärenden har minskat jämfört med . Det svenska företagandet består nästan uteslutande av små och medelstora företag. Av det totala antalet företag utgör små företag med 049 anställda, varav är enmansföretag. Dessa företag sysselsätter närmare 1,6 miljoner personer. De små företagen står för av den privata sysselsättningen och drygt en tredjedel av den totala sysselsättningen och är därmed största arbetsgivare.15 Det visar småföretagens betydelse för att skapa tillväxt och nya arbetstillfällen. är den administrativa bördan för småföretagen förhållandevis hög. Studier visar dels att den enskilt viktigaste förklaringen till storleken på administrativa och fullgörandekostnader är företagets storlek, dels att dessa kostnader är kraftigt regressiva.16 Båda dessa samband innebär 15SCB, Företags- och arbetsställeregistret 2008. 16Administrative and Compliances Costs of Taxation and Public Transfers in the , , 1994. Se också Tax Compliances Costs Measurement and Policy, (Ed), 1995 och Krånglig momsen företagsbroms?, Rapport 2006:3, , 2006. Models to reduce the disproportionate regulatory burden on SMEs, Report of the , 2007, European Commission s. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att regelkostnader relativt sett drabbar småföretag hårdare än stora. Om reglerna utformas på ett enklare och mer ändamålsenligt sätt kan företagarna ägna mer tid och resurser till att driva och utveckla sin verksamhet så att de kan växa och anställa. Minskade administrativa kostnader ger möjlighet till ökad produktivitet genom att mindre resurser krävs för att driva verksamheten eller att mer resurser kan överföras till kärnverksamheten. Internationella jämförelser visar att det krävs ett systematiskt angreppssätt med en sammanhållen struktur och verktyg för ett framgångsrikt regelförenklingsarbete. Den sedan regeringen tillträdde har därför präglats av att bygga upp och utveckla struktur, organisation och förenklingsverktyg, såsom mätningar och regelråd. finns en väl fungerande organisation i bestående av en statssekreterargrupp, en interdepartemental arbetsgrupp, en samordnande enhet för det övergripande regelförenklingsarbetet placerad inom samt samordnande enheter på varje departementet. har en central funktion för myndigheternas regelförenklingsarbete och ger råd och stöd i arbetet. som organisationen har befästs har ett omfattande regelförenklingsarbete bedrivits på departement och myndigheter, i vilket ett stort antal förenklingsåtgärder har genomförts, är pågående eller planeras. Processen med att ta fram åtgärder som underlag till en handlingsplan med regelförenklingar för företagen har haft en bred ansats. Genom detta har förenklingsarbetet fått ett kraftigt genomslag. Regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet är rullande och uppdateras . Inriktningen för uppdraget till departement och myndigheter har varit att ta fram nya förenklingsåtgärder som har stor effekt i närtid för företagen med avseende på minskning av de administrativa kostnaderna samt i fråga om förändringar i företagens vardag. För att regelförenklingsarbetet ska leda till verkliga och kännbara lättnader för företag är det viktigt att identifiera de förenklingsåtgärder som företagen efterfrågar. Samråd och dialog med företag och näringslivsorganisationer är därför en 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 grundläggande förutsättning för att nå framgång i arbetet. Mätningar av företagens administrativa kostnader Regeringen låter mäta företagens administrativa kostnader för att få ett kvalitativt och kvantitativt underlag för arbetet med att förenkla regler. Mätningarna ger också en indikation om hur stora de administrativa kostnaderna är till följd av de statliga regelverken och utgör därmed ett index att mäta resultaten mot. Av de genomförda mätningarna framgår att av de administrativa kostnaderna för de svenska företagen härrör från lagstiftning som har sin grund i eller motsvarar EG- rättsliga krav. Det innebär att arbetet med att åstadkomma förenklingar kan ta än när förenklingar kan göras enbart genom nationella beslut. EG-andelen förändras över tiden i takt med att olika förenklingsförslag genomförs och träder i kraft. På kort sikt är det därför rimligt att anta att andelen kostnader till följd av EG-relate- rade regelverk kommer att öka eftersom processen för att genomföra förenklingsförslag som har sitt ursprung i nationell lagstiftning är något kortare. I tabell 2.1 redovisas företagens administrativa kostnader per regelområde mellan 20062008. Som framgår av tabellen är den framräknade totalkostnaden för bl.a. bokföringsområdet mycket stor. Trots en hög totalkostnad kan förenklingspotentialen avseende verkliga förändringar i företagens vardag i praktiken vara relativt liten, då en stor del av de administrativa kostnaderna på vissa områden kan betraktas som så kallade affärskritiska kostnader eller Business as Usual. Detta innebär att kostnaderna visserligen kan härledas till regelverket, men att företagen ändå genom egna beslut skulle ha haft dessa kostnader oavsett om reglering finns eller inte. Det pågår ett utvecklingsarbete i samband med regelförenklingen. Regeringen avser att bygga upp en djupare kunskap kring reglers effekter för företag och samhälle för att på så sätt utveckla existerande verktyg samt ta fram fler och relevanta redskap för regelförenkling samt åtgärder som gör företagens vardag enklare. Re- geringen avser bl.a. att ta initiativ till insatser som stimulerar arbetet med regelförenkling på lokal och regional nivå. Utöver arbetet på central nivå i myndigheter och på departement är den regionala och lokala nivån betydelsefull i arbetet med regelförenkling. ner har viktiga roller vad gäller tillämpning och tillsyn av lagar och förordningar. Det är också länsstyrelser och kommuner som företagen i många fall möter när regelverken tillämpas i praktiken. och ges i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning uppgiften att tillsammans verka för utbildning, metodutveckling och rådgivning gentemot myndigheter. ska vara samordnande i detta arbete. Den tidigare granskningsverksamhet som (Nutek17) företog avseende myndigheters konsekvensutredningar har successivt övergått till . I sammanhanget kan nämnas att verket har tagit fram en ny version av det webbverktyg som är till för att hjälpa myndigheterna i deras arbete med konsekvensutredningar.