prop · GX0381 · 2009-12-14 00:00:00 — Ändringen i andra stycket är föranledd av att det i 1 kap. 3 § andra stycket YGL införs en möjlighet till lagregler om förhandsgranskning av digital bio. Bestämmelserna i 9 kap. 14 §§ tryckfrihetsförordningen om tillsyn och åtal ska gälla också i fråga om radioprogram och tekniska upptagningar och i fråga om yttrandefrihetsmål. Justitiekanslern får överlämna åt allmän åklagare att vara åklagare i yttrandefrihetsmål om ansvar eller konfiskering på grund av olaga våldsskildring, hets mot folkgrupp, brott mot medborgerlig frihet, olaga hot, hot mot tjänsteman eller övergrepp i rättssak i tekniska upptagningar. Rätten att väcka allmänt åtal får dock inte överlämnas när det gäller yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp eller brott mot medborgerlig frihet. Den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott ska väckas är i fråga om radioprogram från det att programmet sändes eller, i fråga om tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2, från den tidpunkt när informationen inte längre tillhandahölls. I fråga om sådan offentlig upp- spelning ur en databas som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 är tiden från uppspelningen. Beträffande tekniska upptagningar är tiden från det att upptagningen gavs ut. Beträffande sådana upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § föreskrivna uppgifterna gäller dock vad som är föreskrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än från det att Justitiekanslern fick kännedom om upptagningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om tillsyn, åtal och preskription i yttrandefrihetsmål. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.4. Ändringen i andra stycket är föranledd av att grundlagsskydd införs för Prop. 2009/10:81 digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas. uppspelning ur en databas gäller, liksom för traditionell ljudradio och TV-program, att preskriptionstiden är från uppspelningen. 12.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Bestämmelserna i 1215 §§ tillämpas också i fråga om sådant tillhandahållande av information som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen. Den som bedriver sådan verksamhet ska till Radio- och anmäla vilket namn databasen har. I fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen ska namnet innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. När ett sådant programföretag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första eller andra stycket radio- och TV-lagen (1996:844) att sända radioprogram också driver verksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen, ska i stället för vad som anges i 1 § första stycket gälla att utgivare ska utses för verksamheten, uppgift om vem som är utgivare, och i förekommande fall ställföreträdare, ska antecknas i register hos programföretaget. Paragrafen innehåller bestämmelser om anmälan om utgivare m.m. för vissa trådsändningar. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.3. Ändringen är föranledd av att grundlagsskydd införs för digital bio. Det krav på att namnet ska innehålla domännamn eller motsvarande uppgift ska endast gälla för sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 YGL. Se även kommentaren till 19 §. Utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen utfärdas av Radio- och på ansökan av den som bedriver verksamheten. En ansökan ska innehålla uppgift om databasens namn, vem som bedriver verksamheten, från vilken ort överföringarna eller uppspelningarna utgår och vem som utsetts till utgivare samt, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren. I fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen ska namnet innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. Ansökan ska också innehålla en teknisk beskrivning av verksamheten. Av beskrivningen ska det framgå hur information tillhandahålls allmänheten. Be- skrivningen ska ha sådan omfattning att det framgår om verksamheten uppfyller förutsättningarna enligt 1 kap. 9 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen. Till en ansökan ska fogas bevis att utgivaren uppfyller de behörighetsvillkor som anges i yttrandefrihetsgrundlagen och att utgivaren har åtagit sig uppdraget. Paragrafen innehåller bestämmelser om ansökan om utgivningsbevis för databasverksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.3. Ändringen i andra stycket är föranledd av att grundlagsskydd införs för Prop. 2009/10:81 digital bio. Det krav på att namnet ska innehålla domännamn eller motsvarande uppgift ska endast gälla för sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 YGL. Se även kommentaren till 18 §. Databasens namn får i fall av offentlig uppspelning ur en databas enligt 1 kap. 9 § första stycket 3 YGL i stället t.ex. anges enligt följande Biografen (alternativt filmbolaget ) databas för offentliga uppspelningar, belägen på i Z-stad. Radio- och ska föra register över verksamheter enligt 1 kap. 9 § första och andra styckena yttrandefrihetsgrundlagen. Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling. Det får innehålla uppgifter om 2.vem som bedriver verksamheten, 3.från vilken ort överföringarna eller uppspelningarna utgår, 4.vem som utsetts till utgivare och, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren, 5.en teknisk beskrivning av verksamheten samt 6.tidpunkt för utfärdande och förnyelse av utgivningsbevis. Paragrafen innehåller bestämmelser om register över den databasverksamhet som bedrivs med utgivningsbevis. Ändringen föranleds av att grundlagsskydd införs för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas. Den som sänder radioprogram till allmänheten ska ombesörja att varje program spelas in. Denna skyldighet gäller också sådana radioprogram som avses i 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsförordningen. Beträffande överföringar som omfattas av 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen och motsvarande överföringar enligt 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsförordningen är det tillräckligt att det dokumenteras vilken information som tillhandahålls. En inspelning enligt första stycket första meningen ska bevaras 1. från sändningen, 2. i fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen, från det att informationen inte längre tillhandahölls eller, 3. i fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen, från uppspelningen. Den som här i landet för någon annans räkning bedriver sändningsverksamhet över satellit eller som upplåter satellitkapacitet ska också ombesörja att varje program spelas in och bevaras. Detta gäller dock inte om någon annan ska göra detta enligt första stycket. Skyldigheten enligt första stycket gäller inte samtidig och oförändrad vidaresändning av radioprogram genom trådnät. Paragrafen innehåller bestämmelser om inspelning och bevarande av radioprogram och tillhandahållande ur en databas. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.3. Ändringen i första stycket är föranledd av att grundlagsskydd införs för Prop. 2009/10:81 digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas. vilken informationen ska bevaras ska i dessa fall räknas från uppspelningen. Avgörande för var ett yttrandefrihetsmål ska tas upp är den ort 1.varifrån ett radioprogram har utgått för sändning, 2.varifrån överföringar eller uppspelningar som avses i 1 kap. 9 § yttrande- frihetsgrundlagen har utgått, eller 3.där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. Paragrafen innehåller forumbestämmelser för yttrandefrihetsmål. Ändringen är föranledd av att grundlagsskydd införs för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas. 12.5Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) I förhållandet mellan å ena sidan ett sådant organ som avses i 2 kap. 4 §, beträffande den verksamhet som anges i bilagan till denna lag, eller ett sådant organ som avses i 2 kap. 3 §, och å andra sidan organets anställda eller uppdrags- tagare enligt 2 kap. 1 §, gäller vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen om 1.rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentliggörande, 2.förbud mot att ingripa mot bruk eller missbruk av tryckfriheten eller yttrandefriheten eller medverkan till sådant bruk eller missbruk, och 3.förbud mot att efterforska upphovsman, meddelare, den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en framställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning och den som har framträtt i en sådan framställning. Vad som föreskrivs i första stycket om anställda och uppdragstagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direktör, styrelseledamot eller styrelsesuppleant i organet. I 14 kap. 1 § finns bestämmelser om ansvar för vissa överträdelser av förbuden iförsta stycket 2 och 3. Paragrafen innehåller regler om meddelarfrihet samt efterforsknings- och repressalieförbud så vitt avser anställda och uppdragstagare i kommunala bolag och sådana organ som anges i bilagan till lagen. finns i avsnitt 6.3. Ändringen i första stycket punkten 2 innebär en hänvisning till repressalieförbuden i 3 kap. 4 § andra stycket TF och 2 kap. 4 § tredje Genom tillägget i första stycket punkten 3 klargörs att efterforskningsförbudet enligt 13 kap. 2 § OSL har samma innebörd som efterforskningsförbudet enligt tryckfrihetsförordningen och Prop. 2009/10:81 yttrandefrihetsgrundlagen. Till skydd för anställda och uppdragstagare i sådana organ och bolag som avses i 13 kap. 2 § OSL gäller sålunda förbud mot att efterforska inte enbart upphovsman och meddelare utan även förbud mot att efterforska den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en framställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning och den som har framträtt i en sådan framställning. I tredje stycket, som är nytt, upplyses om en ny straffbestämmelse i 14 kap. 1 § vari vissa överträdelser av repressalieförbudet och efterforsk- ningsförbudet straffbeläggs. Den som uppsåtligen ingriper i strid med 13 kap. 2 § första stycket 2 döms, om åtgärden utgör avskedande, uppsägning, meddelande av disciplinpåföljd eller en liknande åtgärd, till böter eller fängelse i högst . Detsamma gäller den som uppsåtligen efterforskar i strid med 13 kap. 2 första stycket 3. Paragrafen, som är ny, innehåller regler om straff för överträdelser av förbuden i 13 kap 2 §. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. I paragrafen straffbeläggs överträdelser av repressalieförbudet och efterforskningsförbudet på ett sätt som motsvarar vad som gäller enligt 3 kap. 5 § andra och tredje styckena TF och 2 kap. 5 § andra och tredje styckena YGL. Med hänsyn till att bestämmelsen bör överensstämma med utformningen av straffbestämmelserna i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen anges uttryckligen att straffansvar förutsätter att handlingarna begås uppsåtligen. Se även kommentaren till 13 kap. 2 §. Sammanfattning (SOU 2004:114) utökades brottskatalogen i TF med verkan även för YGL med fyra nya brott; olaga hot, hot mot tjänsteman, övergrepp i rättssak och brott mot medborgerlig frihet. Brottskatalogen i TF upptar efter utvidgningen 18 brott. Det ingår i Tryck- och yttrandefrihets- beredningens uppdrag att göra en översyn av brottskatalogen. Beredningen tolkar sitt uppdrag i denna del så att den skall överväga om något av de brott som ingick i brottskatalogen i dess lydelse före utvidgningen bör utmönstras. Beredningen utgår från att avsikten inte varit att något brott skall behandlas på det sätt som skedde med barnpornografibrottet, dvs. utdefinieras från grundlagarnas tillämpnings- område så att brottet kommer att falla under bestämmelser i vanlig lag när det begås i grundlagsskyddade medier. Beredningen utgår alltså från att om något brott skall utmönstras ur brottskatalogen skall det därefter vara straffritt om det begås i ett grundlagsskyddat medium. Det är inte ett självändamål att brottskatalogen skall vara kort utan strävan måste vara att den skall uppta de gärningar som det finns skäl att straffbelägga som tryck- och yttrandefrihetsbrott. Beredningen har funnit att inget brott nu bör utmönstras ur brottskatalogen. Skälen till detta är följande. Tryckfrihetsbrott av beredskapsliknande karaktär (högförräderi, krigsanstiftan, uppror, landsförräderi, landssvek, landsskadlig vårdslöshet och ryktesspridning till fara för rikets säkerhet) Brotten kan visserligen förefalla inaktuella vid lugna förhållanden men kan ha betydelse i orostider. De utgör en slags beredskapslagstiftning avsedd att få effekt i orostider då man väl kan tänka sig att gärningsmannen skulle använda grundlagsskyddade medier för att nå sitt uppsåt. Att flera av brotten upptagits bland de undantagsfall då förutom den ensamansvarige även meddelaren kan straffas visar att lagstiftaren sett mycket allvarligt på dessa brott. Om brotten utmönstras blir de straffria om de begås i grundlagsskyddade medier. Vad som bör övervägas är om dessa brott kan ges en klarare avgränsning i . Tryckfrihetsbrott angående hemliga uppgifter (spioneri, obehörig befattning med hemlig uppgift och vårdslöshet med hemlig uppgift) Kriminaliseringen av dessa gärningar har betydelse för värnet av rikets säkerhet. Att två av brotten tagits upp bland de undantagsfall då förutom den ensamansvarige även meddelaren kan straffas visar att lagstiftaren sett mycket allvarligt på dessa brott. Om brotten utmönstras blir avslöjande av hemliga uppgifter av betydelse för rikets säkerhet straffritt om det sker i grundlagsskyddade medier. Tryckfrihetsbrott mot andra allmänna intressen (uppvigling, hets mot folkgrupp och olaga våldsskildring) Det bör även vara möjligt att straffa den som i grund- lagsskyddade medier uppmanar eller söker förleda allmänheten att begå brott, svika medborgerlig skyldighet eller vara ohörsam mot myndighet, gör sig skyldig till uppvigling. Reglerna för handläggning av tryck- och yttrandefrihetsmål med JK, jury och instruktionen säkerställer en tillämpning av uppviglingsbestämmelsen som inte hotar yttrandefriheten. Det bör övervägas om brottet kan ges en klarare avgränsning i Det bör även vara möjligt att bestraffa hets mot folkgrupp och olaga våldsskildring som begås i grundlagsskyddade medier. (förtal och förolämpning) Förtal är det vanligaste tryck- och yttrandefrihetsbrottet. konventionen kräver att det finns ett lagskydd mot kränkning av den enskildes privat- och familjeliv. Det bör även vara möjligt att bestraffa förtal som begås i grundlagsskyddade medier. Det är visserligen svårt att tänka sig fall där ett yttrande i ett grund- lagsskyddat medium riktar sig till den berörde på det sätt som krävs för att förolämpning skall föreligga. krav på skydd för den enskildes privat- och familjeliv och utvidgningen av grundlagsskyddet till att omfatta nya former av datorkommunikation kan det emellertid finnas behov av att kunna hänföra integritetskränkningar som inte utgör förtal under förolämpningsbestämmelsen. Förteckning över remissinstanser (SOU 2004:114) Remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet ombudsmän (), , Hovrätten över och , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , , , , , , , vid , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , och TV, Radio- och , , , , , , , , , , Allmänhetens pressombudsman och Tidskrifter. Remissinstanser som har avstått från att yttra sig , , på onlinemarknaden i , , Föreningen , , , , Svenska IT- företagens organisation, , , Smalfilm- och , , och Videouthyrarnas . Sammanfattning av SOU 2009:14 Det huvudsakliga innehållet i betänkandet Det viktigaste som föreslår i detta delbetänkande är att s.k. digital bio och annan offentlig uppspelning ur databaser ska omfattas av grundlagsskyddet i YGL, att det ska bli möjligt att i lag ställa krav på viss anpassning av TV- sändningar i kabel till personer med funktionshinder, att det ska bli brottsligt att ingripa med repressalier mot den som använder sig av sin meddelarfrihet även om ingripandet inte sker vid myndighetsutövning; det innebär en betydelsefull förstärkning av meddelarskyddet framför allt i kommuner och kommunala bolag. I övrigt innebär kommitténs förslag en smärre utvidgning samt förtydliganden av grundlagsskyddet i enlighet med vad lagstiftaren redan tidigare får anses ha avsett. Kommittén anser att det inte nu bör införas några bestämmelser om grundlagsskydd för det som benämns e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll, inte heller en s.k. stencilregel för att förtydliga tillämpningsområdet för YGL när det gäller videoband, cd-skivor och andra s.k. tekniska upptagningar. behövs inte heller någon ändring av reglerna om utgivningsbevis för databaser för att förstärka integritetsskyddet på yttrandefrihetens bekostnad. Frågan om integritetsskydd ska kommittén återkomma till i nästa etapp av arbetet, då huvuduppgiften för kommittén annars är att överväga om det går att hitta en ny teknikoberoende regleringsmodell som ger ett tillräckligt starkt skydd för tryck- och yttrandefriheten. tillsattes Tryck- och yttrandefrihetsberedningen. Beredningen hade ett brett uppdrag att följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området samt att utreda och lämna förslag till lösningar av olika problem på detta område. Beredningen lämnade två delbetänkanden: Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor. Internationellt rättsligt bistånd, brottskatalogen, målhandläggningsfrågor m.m., SOU 2004:114, och debattbetänkandet Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt, SOU 2006:96. ombildades beredningen till en parlamentariskt sammansatt kommitté som antog namnet . Kommittén ska fullgöra dels de uppgifter som kvarstår enligt Tryck- och yttrandefrihetsberedningens tidigare direktiv, dels uppgifter enligt nya direktiv. Kommitténs arbete är uppdelat i två etapper. Arbetet under etapp 1 omfattar förslag till grundlagsändringar inför valet och redovisas i detta delbetänkande. Etapp 2 av arbete omfattar bl.a. fortsatt övervägande av frågan om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. Arbetet i denna del ska Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet Friheten att yttra sig i tryckta och vissa därmed jämställda skrifter skyddas särskilt i tryckfrihetsförordningen (TF) och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande överföringar, t.ex. vissa databaser, samt s.k. tekniska upptagningar skyddas särskilt i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). YGL tillkom efter förebild av TF och bygger på samma grundläggande principer, nämligen förbud mot censur och hindrande åtgärder, ensamansvar med meddelarskydd, Det detaljerade skydd för yttrandefriheten på grundlagsnivå som TF och YGL ger är unikt internationellt sett. Det ger yttrandefriheten, till den del den utövas i medier som omfattas av TF eller YGL, ett stabilt skydd eftersom ändring av reglerna kräver två likalydande beslut med riksdagsval emellan. För att TF och YGL ska vara tillämpliga måste vissa formella, materiella och territoriella krav vara uppfyllda. De formella kraven avser den använda kommunikationstekniken och spridningen till allmänheten, med bortseende från innehållet. Det är de krav som avser kommunikationstekniken som kan sägas göra grundlagsskyddet teknik- eller medieberoende. De materiella kraven tar sikte på om innehållet i yttrandet kan anses ha med yttrandefriheten att göra eller inte. Bedrägeri och liknande anses t.ex. inte falla in under grundlagsskyddet. De territoriella kraven avser anknytningen till . Grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten har en lång historia och stark förankring i . Den första tryckfrihetsförordningen trädde i kraft . Flera av de principer som ligger till grund för det nu gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet infördes då. Den nu gällande tryckfrihetsförordningen trädde 1950, YGL . Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet har haft i uppdrag att analysera om det frivilliga grundlagsskyddet genom utgivningsbevis för andra än massmedieföretags databaser kan komma i konflikt med bestämmelser med syfte att skydda den personliga integriteten. Kommittén tolkar uppdraget så att det som ska analyseras är om publicering i databaser med frivilligt grundlagsskydd kan komma i konflikt med bestämmelser med syfte att skydda mot intrång i privatlivet, personligheten och den privata ekonomin. bestämmelser finns främst i EU:s dataskyddsdirektiv och personuppgifts- lagen (PuL). Men även andra regler kan aktualiseras, t.ex. straffbestämmelserna angående förtal och förolämpning och reglerna i kreditupplysningslagen (KuL). Behövs ändrad lagstiftning? Det gäller ett mindre omfattande skydd för den personliga integriteten när grundlagsskyddet enligt TF eller YGL är tillämpligt, t.ex. på grund av att utgivningsbevis gäller för en databas. Detta är resultatet av den principiella avvägning som har gjorts i lagstiftningen mellan intresset av skydd för yttrandefriheten och intresset av skydd för den Tryck- och yttrandefrihetsberedningen och har studerat innehållet i samtliga databaser som hade frivilligt grundlagsskydd genom utgivningsbevis fram till . Vad som kan bedömas utgöra integritetskränkningar upptäcktes i fyra procent av databaserna. I sex av fallen bedömdes kränkningarna utgöra förtal genom ett fåtal yttranden och/eller bilder. bestod i vad som kan anses utgöra brott mot PuL eller KuL, främst i databaser med kreditupplysningsverksamhet eller liknande verksamhet med utlämning av uppgifter ur register. Kommitténs bestämda intryck är att databasverksamheten i allt väsentligt bedrivs på ett seriöst och ansvarskännande sätt och att innehållet i databaserna till helt övervägande del utgör värdefulla bidrag till ett fritt meningsutbyte och en Det finns inte nu anledning att inta någon annan ståndpunkt än lagstiftaren har gjort i frågan om det frivilliga grundlagsskyddets förenlighet med dataskyddsdirektivet, eller att göra någon väsentligt annorlunda avvägning mellan yttrandefrihetsintresset och integritets- skyddsintresset än den som har gjorts i lagstiftningen. lagstiftning behövs alltså inte. I nästa etapp återkommer Yttrandefrihets- kommittén, enligt sina direktiv, till frågan om integritetsskyddet allmänt sett behöver förstärkas på grundlagsområdet. Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln Omfattas en redaktion för en stencilerad eller på liknande sätt mångfaldigad skrift av automatiskt grundlagsskydd enligt databasregeln? Även redaktioner för stencilerade eller på liknande sätt mångfaldigade periodiska skrifter bör omfattas av automatiskt grundlagsskydd enligt databasregeln (1 kap. 9 § YGL). Detta åstadkoms genom att ordet tryckt tas bort ur databasregelns första mening. Lydelsen av YGL:s regel om webbsändningar i 1 kap. 6 § första stycket andra meningen ska justeras så att det klargörs, dels att det som faller in under regeln är tillhandahållande till allmänheten på särskild begäran av webbsändningar som består i direktsändningar eller uppspelningar av tidigare inspelningar som startar på tider som sändaren bestämmer (alltså inte mottagaren), dels att omodererade chatsidor faller utanför regeln och därmed utanför grundlagsskyddet. I databasregeln ska en ändring göras som undantar de webbsändningar som faller in under 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL från tillämpningsområdet. En stencilregel för tekniska upptagningar? När ursprungsuppgifter saknas på en teknisk upptagning är det ofta svårt att avgöra om YGL är tillämplig eller inte.