prop · GX031d19 · 2009-09-21 00:00:00 — En rad åtgärder har genomförts eller har initierats i syfte att förtydliggöra olika regelverks tillämpningsområden, att förenkla lagreglernas tillämpning samt att genom ökad samordning mellan bland annat och undvika att samma frågor kommer till prövning enligt båda lagsystemen. Exempel på sådana åtgärder är de av regeringen till överlämnade propositionerna om strandskydd och om vindkraft (prop. 2008/09:119 respektive prop. 2008/09:146). Regeringens propositioner Ett första steg för en enklare plan- och bygglag (prop. 2006/07:122) och Ny instansordning för PBL-ärenden (prop. 2006/07:98) samt det fortsatta arbetet med en reformerad och med miljöbalksärenden likartad överklagandekedja andra exempel på denna ambition. Den översyn av plan- och bygglagstiftningen som aviserats under avsnittet om Samhällsplanering och bebyggelseutveckling ovan syftar även den i stor utsträckning till att förenkla och förtydliga bestämmelserna i samt till att förenkla plan- och byggprocesserna för att därigenom öka transparensen samt till att öka samordningen mellan handläggning av ärenden som regleras både i och andra lagar såsom , väglagen och lagen om byggande av järnvägar. Den parlamentariska utredning som regeringen har tillkallat för att bland annat förbättra effektiviteten i den fysiska planeringsprocessen för infrastrukturinvesteringar kommer att ytterligare titta på samordningsmöjligheter med bestämmelserna i och . Regeringen har också givit uttryck för sin ambition att komma till rätta med de oklarheter som uppmärksammats när det gäller tillämpningen av miljökvalitetsnormerna i . Den av regeringen initierade kompetenssatsningen för en bättre tillämpning av och som bland annat vänder sig till länsstyrelser, andra statliga myndigheter och till kommuner syftar bland annat till att skapa ökad insikt om ansvarsfördelningen för en effektivare tillämpning av samt för en förbättrad samverkan mellan statliga myndigheter. I detta sammanhang bör också erinras om att tillförts för att förstärka verkets arbete när det gäller tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen. På motsvarande sätt tillfördes länsstyrelserna från samma tidpunkt bland annat för ökad tillsyn och ökat stöd till kommunerna. Syftet med denna resursförstärkning har varit att åstadkomma en förbättrad tillämpning av plan- och bygglagstiftningen. I regleringsbrevet har vidare fått ett nytt återrapporteringskrav som innebär att verket i samverkan med länsstyrelserna ska lämna en särskild och samlad tillsyns- och uppsiktsrapport. När det gäller det konkreta exempel på bristande effektivitet och transparens i plan- och byggprocessen som lyfter fram i sin rapport buller pågår två av regeringen initierade uppdrag som har beröringspunkter med de av revisionen påtalade problemen. Inom ramen för uppdrag om byggnaders tekniska utformning () ingår att redovisa förekomst av buller i bebyggelse samt att belysa eventuella kopplingar mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Uppdraget har redovisats . har vidare regeringens uppdrag att efter samråd med bland annat och utarbeta ett fördjupat underlag när det gäller tillämpningen av riktvärdena för buller från flygtrafik vid planering för och byggande av bostäder. Av uppdragsformuleringen framgår att det är viktigt att en tillämpning av riktvärdena beaktar de krav som 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 kan ställas med stöd av regler om störningar som kan medföra olägenhet för människors hälsa. Vidare påtalas att en utgångspunkt för uppdraget är att dess genomförande ska medverka till att åstadkomma en ökad samsyn mellan de av bullerfrågor berörda myndigheterna. I uppdraget anges också att det är angeläget att underlaget för tillämpningen av riktvärdena grundar sig på aktuell kunskap, har en tillräcklig kvalitet och är väl förankrat samt att underlaget blir långsiktigt användbart. ska redovisa detta uppdrag . Regeringen är således medveten om att det finns brister i transparens och att det finns effektivitetsvinster att göra genom att förtydliga och förenkla den lagstiftning som styr planeringen och byggandet. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att avhjälpa dessa brister. Frågan om behovet av ytterligare åtgärder eller insatser för att komma till rätta med de hinder för en effektiv och transparent plan- och byggprocess som uppmärksammat bereds inom . Klarläggande förtydliganden av plan- och bygglagstiftningens tillämpningsområde och om tillämpningen av olika bestämmelser inom plan- och byggområdet har aktualiserats vid beredningen av det material som ligger till grund för det pågående arbetet med en reformering av lagstiftningen. Utifrån revisionens förslag bereds frågan av regeringen också i samband med de planerade översynerna av och instruktioner. Regeringen överväger i övrigt även andra åtgärder i form av sådana utredningsuppdrag som kan bidra till att komma till rätta med oklarheter när det gäller tillämpningen av riktvärdena för trafikbuller. Energideklarationer få råd för pengarna (RiR 2009:6) har granskat om regeringen och ansvariga myndigheter har givit goda förutsättningar för att systemet med energideklarationer ska kunna främja energieffektiviseringar (RiR 2009:06). har även bedömt om myndigheternas tillämpning av regelverket styr mot de övergripande målen på området. Revisionens slutsats efter genomförd granskning är att regeringen och ansvariga myndigheter inte har givit tillräckligt goda förutsättningar för att syftet med energi- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 deklarationerna ska uppnås. Vidare bedömer att granskningen visat väsentliga problem med myndigheternas tillämpning av lagstiftningen. har lämnat rekommendationer till regeringen för att förbättra systemet. Dessa redovisas under utgiftsområde 21 Energi. har också givit rekommendationer riktade till . -Förtydliga föreskrifterna och de allmänna råden vad avser besiktning och åtgärdsförslag. -Se till att registret för energideklarationer kan användas för att få uppgifter och underlag för uppföljning och utvärdering av energideklarationernas effekter på energianvändning. Följ upp vilka rekommendationer som får genomslag hos fastighetsägarna. Mot bakgrund av granskning och rekommendationer till konstaterar regeringen att den granskning som har gjort är angelägen. Det är först nu som man kan börja se effekterna av systemet. Behovet av tydligare regler för besiktning och åtgärdsförslag ligger inom ramen för det uppdrag om uppföljning av energideklarationer som har . När det gäller användning av registret för energideklarationer har möjlighet att använda det när de ska redovisa sitt uppdrag om energikrav i nya byggnader när det avser effekter på energianvändningen. Båda dessa uppdrag ska redovisa . Vid planering och samhällsbyggnad ska en miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Möjligheter måste skapas för såväl ekonomisk utveckling, social välfärd, miljöhänsyn och miljöförbättringar som rättsäkerhet och medborgarinflytande. Hållbar utveckling bygger på ett samspel mellan många olika aktörer, både privata och offentliga. Hållbara livsmiljöer förutsätter utveckling av både stad och landsbygd. I täta och hållbara städer behövs grönska och fungerande ekosystem för en god livsmiljö. En stor del av samhällsutvecklingen avgörs på lokal nivå, och det är därför viktigt med ett väl fungerande ramverk och att statens aktörer har ett bra samarbete i dessa frågor. Ett väl fungerande system för fysisk planering och tillståndsgivning är en viktig förutsättning för samhällsbyggandet. Landsbygdens möjligheter till utveckling och tillväxt ska förbättras. Även i mindre tätorter ska det finnas förutsättningar att utveckla attraktiva boendemiljöer och verksamheter. De nya strandskyddsbestämmelserna kommer att stärka strandskyddet i många områden med hög exploatering som den öppnar för utveckling av landsbygden genom att strandnära bebyggelse blir möjlig i särskilt utpekade områden. Kommuner, länsstyrelser och myndigheter har delvis fått förändrade roller i strandskyddsfrågor, vilket kommer att innebära att besluten i högre grad än tidigare grundas på lokala och regionala förhållanden. Kommunerna har också möjlighet till att i planeringen förbättra allmänhetens tillgång och tillgänglighet till strandområden samt involvera lokala miljö- och friluftsorganisationer. Klimatutmaningarna kräver att samhällsstrukturen ger förutsättningar för livsmönster med betydligt lägre klimatpåverkan än de vi har . Hållbart byggande ställer stora krav på både planering, byggprodukter och utförande i såväl ny som befintlig bebyggelse. En bygg- och fastighetssektor som tar en aktiv del i detta är en förutsättning. Projektet städer är ett verktyg för att stimulera utvecklingen. Projektet beskrivs närmare i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Begreppet eko-effektiv ekonomi, ett samlat begrepp som lyfts fram under EU-ordförandeskap, kan också ha bäring på planering och samhällsbyggande. Det finns en väldig hållbarhetspotential i den täta och mångfunktionella staden med levande och trygga stadsmiljöer, gott underlag för klimatvänlig kollektivtrafik, möjligheter till effektiv uppvärmning och låga utsläpp av växthusgaser per capita. Klimatförändringarna kommer att ställa ökade krav på anpassning. Regeringen anser att sektorsmyndigheterna bör få ett mer uttalat ansvar för anpassning inom sina respektive områden och att länsstyrelserna ska ta ansvar för den regionala samordningen. Flera myndigheter inom samhällsbyggnadsområdet kommer att bli allt mer involverade i att bygga upp kunskap kring klimatanpassning och åtgärder för att minska klimatförändringarna. ansvar att beakta klimatförändringarna i planeringen har förtydligats i . I arbetet med att omarbeta plan- och bygglagstiftningen bereds frågan om eventuella ytterligare förtydliganden om att i planeringen främja minskad klimatpåverkan. Klimatanpassningsarbetet är ytterligare beskrivet i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Regeringen verkar för att öka utbygganden av förnyelsebar energi, inte minst vindkraft. Fler och större aktörer deltar i utbyggnaden av vindkraften, som i många fall sker i industriell skala. Genom propositionen Prövning av vindkraft (prop. 2008/09:146) har regeringen tagit avstamp för att förenkla tillståndsprocessen i syfte att minska tiden från idé till byggstart. Regelförenklingen innebär att den så kallade dubbelprövningen enligt både och i många fall avskaffas. I stället försäkras den berörda kommunen inflytande även i större projekt genom att prövningsmyndigheten får ge tillstånd till en vindkraftsanläggning endast om kommunen har tillstyrkt det. Planeringsstöd för att förstärka vindkraftsplanering är en annan viktig åtgärd för att förbereda och underlätta för vindkraftetablering. Genom stödet förbättras kommunernas möjlighet att övergripande planera var vindkraftsanläggningar bäst kan lokaliseras så att handläggningen av ansökningar om nya vindkraftverk underlättas. Med stöd av det förenklade regelverket är regeringens ambition är att tillståndsprocesser för vindkraft ska ske minst lika snabbt och effektivt som i jämförbara länder, med god rättssäkerhet för aktörer och berörda och med lokalt och demokratiskt inflytande. Arbetet med kommunernas översiktsplaner är viktigt för att få en genomtänkt planering som tillgodoser både behovet av bebyggelse, verksamhetsområden, infrastruktur och natur- och kulturmiljö. Översiktplanernas vikt förstärks genom dess strategiska roll i de nya strandskyddsbestämmelserna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen, och som verktyg för kommunerna att planera fortsatt vindkraftsutbyggnad. Översiktsplanerna kommer därmed att bli viktiga kunskapsunderlag och det kan öka motivationen för mindre kommuner att revidera sina översiktsplaner. Regeringen avser att påskynda arbetet med enkelt avhjälpta hinder för att öka tillängligheten för personer med funktionshinder. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 för diskussioner med Kommuner och Landsting om hur gemensamma insatser ska kunna förbättra situationen. I förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken anges att statens egna verksamheter, såväl myndigheter som bolag, ska vara föregångare när det gäller tillgänglighet. Jämställdhetsperspektivet behöver beaktas i samhällsplaneringen. Särskilt måste den fysiska utformningen av miljön i många städer och tätorter förbättras för att möta både kvinnors och mäns behov. Regeringen är angelägen att förbättra tryggheten för framförallt kvinnor i stads- och tätortsmiljöer. I många bebyggelseområden behöver detta arbete utföras med stöd av planeringsinsatser och med åtgärder motiverade av ett jämställdhetsperspektiv. har i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna stödja ett konkret utvecklingsarbete med att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Arbetet förutsätter att flera aktörer involveras, bland annat fastighetsägare samt kommunens politiker och tjänstemän som arbetar med fysiska planering och på tekniska förvaltningar. Regeringens arbetar aktivt med att förbättra och förenkla såväl regler som tillämpningen av regelverk inom samhällsbyggnadsområdet. Ett förslag till en förnyad plan- och bygglag har utarbetats inom (M2009/2171/R). Förslaget, som har remissbehandlats , baserar sig på en rad förändringsförslag som PBL-komittén, och lämnat i olika utredningar och rapporter. Förslaget till en förnyad plan- och bygglag syftar bl.a. till att förtydliga och klarlägga regelverket och att därigenom göra reglerna mera transparanta och effektiva. Förslaget behandlar även frågor om en förbättrad samordning med vissa bestämmelser i . Förslaget bereds vidare inom . Andra förslag som bereds är frågan om möjligheten att få planbesked om detaljplaneläggning, om förutsättningarna för att få bygglov samt förtydliganden gällande kraven för samråd och slutbesked. Tydligare och klarar regler kan innebära att tillämpningsproblemen i kommunerna minskar och att myndigheternas handläggningstider av plan- och byggärenden kortas. Sådan regler kan också medverka till en effektivare plan- och byggprocess för både före- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 tag och enskilda och därigenom även bidra till målet för regelförenkling. Ökade insatser behövs av bl.a. länsstyrelserna och för en förbättrad tillämpning av plan- och bygglagstiftningen. Parallellt med arbetet med en förnyad plan och bygglag är det mycket angeläget att länsstyrelser och fortsätter sina insatser på området. Det gäller exempelvis frågan om tillsyn över tillämpningen, stöd till kommunerna och plan- och byggväsendets aktörer samt sammanställning av planeringsunderlag för översiktsplanering. Arbetet ska leda till erfarenhetsåterföring och förbättrad tillämpning av reglerna. Kompetensutvecklingsinsatserna som pågår ska fullföljas. för miljösamt plan- och byggärenden måste bli tydligare och samordnas bättre. har i tre betänkanden, En ny instansordning för mål enligt (SOU 2007:111), Miljödomstolarna, domkretsar, lokalisering, handläggningsregler (SOU 2008:31) och Miljöprocessen (SOU 2009:10), lämnat förslag till en ändrad instansordning för ärenden enligt och till en ändrad prövningsordning för vissa miljömål. förslag innebär i huvudsak att ärenden om detaljplan ska överklagas till miljödomstol i stället för till regeringen och att lovärenden (t.ex. bygglov) ska överklagas till miljödomstol i stället för till allmän förvaltningsdomstol. Utredningen framhåller att en enhetlig instansordning och ökad koncentration torde leda till effektivitetsvinster och resursbesparingar. Utredningen anger också att en förändrad instansordning skulle kunna innebära att överklagade mål i större utsträckning kan samordnas, i de fall det fordras prövning enligt flera lagar. Regeringen avser lägga förslag om ny prövningsorganisation . Lantmäteriets myndighetsuppdrag har utökats . Tjänsteutbudet spänner från servicen för enskilda fastighetsägare, till avancerad miljöinformation i form av satellitdatabaser. Serviceambitionerna ska vara fortsatt höga och formerna ska ständigt utvecklas. Regeringen är mycket positiv till utvecklingen av flera elektroniska tjänster som gjorts . Regeringen anser också att en fungerande lantmäteriinfrastruktur är viktig för den globala fattigdomsbekämpningen och ser positivt på att svenska kunskaper och erfarenheter om detta sprids i det globala utvecklingsarbetet. arbete blir också allt viktigare genom det ökade behovet av klimatanpassningsåtgärder i många utvecklingsländer. Regeringen ser införandet av Inspiredirektivet som ger ökad tillgång till EU- samordnad miljöinformation som viktigt. Informationen är viktig för miljöarbetet men kommer också att få stor användning i andra verksamheter såsom hållbart samhällsbyggande. Direktivet påverkar flera myndigheter och regeringens mål inom e-förvaltning, regelförenkling och nationell försörjning med grundläggande geografisk information. Geodata behövs i alla samhällssektorer och stöder på många sätt utvecklingen av ett hållbart samhälle. Direktivet innebär att det blir enklare för användarna att få tillgång till olika typer av information och att kombinera dessa för egna behov. En proposition med nödvändiga författningsändringar för att genomföra direktivet i svensk författning avses läggas tidigt . Så att det nya regelverket kan träda i kraft . Det fortsatta arbetet med regelförenklingar är ett av regeringens prioriterade områden. För att kunna minska företagens administrativa kostnader och för att företagen ska uppleva en märkbar positiv förändring i sin vardag behövs olika slag av insatser. Lagar och förordningar behöver kontinuerligt ses över för att förenkla och förtydliga regelverket och dess tillämpning. Även på myndighetsnivå finns det möjligheter till förtydliganden och förenklingar. är ett viktigt verktyg för att bland annat förenkla ansökningar och göra information lättillgänglig och tydlig. Fortsatta samrådsmöten med representanter från näringslivet och myndigheter är viktiga för att fånga upp problem och hitta konstruktiva lösningar. Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 173 232 tkr prisnivå. är förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelsen och för boendefrågor. Enligt instruktionen svarar verket också för den centrala administrationen av olika förekommande statliga stöd inom sitt verksamhetsområde. Inom ramen för anslaget finansieras även visst internationellt arbete. har varit föremål för en fördjupad prövning. Utredningen har lämnat sitt betänkande (SOU 2009:57) Myndighet för hållbart samhällsbyggande en granskning av . Utredningen föreslår bland annat att utvecklar en sammanhållen styrning av sin verksamhet och ser över sin organisation. Utredningen föreslår också bland annat att regeringen utvecklar en samlad politik för ett hållbart samhällsbyggande som underlag för styrningen av och andra berörda myndigheter. Ärendet bereds inom . I enlighet med beräkningar i tidigare budgetpropositioner: -Minskas anslaget med med anledning av tidigare beslut om särskild finansiering av arbetet med Bygga-bo- dialogen under 20062009. -Minskas anslaget med med anledning av tidigare beslut om särskild finansiering av arbetet med marknadskontroll under 20092010. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 -Minskas anslaget med med anledning av tidigare beslut om särskild finansiering av arbetet med en informationsportal om boende, byggande och inomhusmiljö under 20082010. -Minskas anslaget med med anledning av tidigare beslut om särskild finansiering av arbetet med enkelt avhjälpta hinder under 20092010. Regeringen anser att det är angeläget att den mellan och länsstyrelserna pågående samordnade kompetensutvecklingssatsningen för att öka kunskaperna om plan- och bygglagstiftningen och dess ansvarsfördelning samt att utveckla arbetssätt och utbilda berörda statliga myndigheter och länsstyrelser fortsätter ytterligare. Detta är även en del i satsningen på regelförenkling. Inom anslaget beräknas 2010 och 2011 för detta ändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till och till . Anslaget har för perioden 20102012 beräknats enligt följande: Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3 Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.9.22.2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget avser bidrag till åtgärder mot radon i småhus samt informationsinsatser om radon i egnahem och möjligheten att erhålla stöd. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egna hem. De beviljade ännu inte utbetalade bidragen (intecknat belopp) uppgick till /09. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: För att skapa goda förutsättningar för beslut om bidrag är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter kommande år. Bemyndiganderamen föreslås minska med jämfört med innevarande år. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder . beräknas anslaget till och till . Anslaget har för perioden 20102012 beräknats enligt följande: Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 4.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden - anslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Erhållet/föreslaget bemyndigande 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.11 Anslagsutveckling 2:3 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 31 929 tkr prisnivå. () har ett sektorsövergripande ansvar för miljögeotekniska och geotekniska frågor. Detta innebär att SGI ska upprätthålla och utveckla kunskap inom området samt tillhandahålla geoteknisk kunskap och rådgivning till statliga myndigheter med ansvar för olika områden med koppling till miljö, infrastruktur, fysisk planering och byggande samt till övriga aktörer inom branschen. Institutet har ett särskilt ansvar för ras- och skredfrågor och för stranderosion. Verksamheten finansieras dels av anslag, dels av avgifter från uppdragsverksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport)