prop · GX031d13 · 2009-09-21 00:00:00 — Utvecklingen skiljer sig dock åt för olika typer av hushåll. Störst var ökningen för sammanboende med barn, i genomsnitt mellan under 4 I beräkningarna används SCB:s konsumtionsenhetsskala. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.5 Ekonomisk standard 2008 samt förändringen 20042008 för olika hushållstyper Medianvärde, kronor pris, samt förändring, procent Samtliga hushåll utan barn Källa: beräkningar, HEK 2007 framskrivet till 2008. Det är inte bara inkomsternas nivå som skiljer sig mellan olika hushållstyper. Även inkomsternas sammansättning varierar, till exempel hur stor andel av inkomsterna som består av transfereringar från samhället. Diagram 3.1 visar hur stor andel av den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet som utgörs av olika familjeekonomiska stöd i barnhushåll. Stöden är uppdelade efter följande områden: generella bidrag, försäkring och behovsprövade bidrag. Totalt sett ökar den ekonomiska familjepolitiken den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet för barnhushållen med i genomsnitt . Diagram 3.1 Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet för olika hushållstyper Källa: , HEK 2007 framskrivet till 2008 Av diagrammet framgår att den ekonomiska familjepolitikens sammansättning varierar mellan olika hushållstyper. Den ekonomiska familjepolitiken är av större betydelse för ensamstående än för sammanboende. För ensamstående med ett barn utgör de olika familjestöden av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, för ensamstående med två eller fler barn är motsvarande siffra . Betydelsen av den ekonomiska familjepolitiken ökar ju fler barn som finns i hushållet. För sammanboende med ett barn består disponibel inkomst per konsumtionsenhet till av olika familjestöd, för sammanboende med två barn utgör dessa och för sammanboende med tre eller flera barn utgör de av disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Om man tittar närmare på de familjepolitiska stöden framkommer att olika typer av familjepolitiska transfereringar har olika stor betydelse. De behovsprövade bidragen har en större betydelse för ensamstående än för sammanboende medan generella bidrag påverkar den ekonomiska situationen mer för hushåll med många barn. De behovsprövade bidragen är också det som mest utjämnar inkomstskillnaderna, vilket kan förklaras av att dessa till stor del är inkomstprövade. Merparten av den utjämnande effekten åstadkoms genom bostadsbidraget eftersom detta bidrag är riktat till dem med de lägsta inkomsterna. Den ekonomiska familjepolitiken kan i detta avseende sägas vara träffsäker och betydelsefull för barnfamiljer med låg ekonomiskt standard. De behovsprövade bidragen, framför allt bostadsbidragen, står dock för en stor del av marginaleffekterna för familjer med låga eller medelhöga inkomster, vilket riskerar att hålla kvar dessa hushåll i ett bidragsberoende. Även de generella bidragen har stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. Familjepolitiken utjämnar ekonomiska resurser och levnadsförhållanden och ger goda fördelningseffekter. Skillnaden mellan till exempel bostadsbidraget och barnbidraget är att bostadsbidraget är koncentrerat enbart till de barnfamiljer med låg ekonomiskt standard, medan barnbidraget fördelas på alla barnfamiljer. En allmän trend för alla typer av hushåll är att transfereringarnas andel av den disponibla inkomsten har minskat, medan inkomster från framför allt arbete har ökat . Arbetsinkomsten har ökat relativt mest hos ensamstående med barn. Detta bekräftas av diagrammet 3.2 som visar att sysselsättningen bland ensamståendehushåll ökat. Utvecklingen har alltså inneburit att en allt större andel av hushållens inkomster kommer från arbete och kapital men även att inkomstspridningen mellan olika hushåll har ökat. Diagram 3.2 Utvecklingen av sysselsättningen bland barnhushåll 20052008 3.5.6Barnhushåll med låg ekonomisk standard Av särskilt intresse är utvecklingen för hushåll med låg ekonomisk standard. Det är viktigt att uppmärksamma att skattningar av låg ekonomisk standard baseras på ekonomiska data. De hushåll och individer vars ekonomiska resurser faller under en given inkomstgräns betraktas enligt detta mått som låg ekonomiskt standard. Den valda inkomstgränsen kan vara absolut eller relativ. Absoluta måttet betyder att man har en på förhand bestämd gräns som inte ändrar sig (förutom efter prisnivå). Relativt mått innebär att gränsen ses i relation till inkomsten i den population som undersökningen avser och denna gräns förändras i takt med att populationen gör det. Det är därför viktigt att poängtera att när man studerar utvecklingen av andelen med låg ekonomisk standard beror resultaten i stor utsträckning på hur måttet definieras. Registrerade årsinkomster är dessutom svårtolkade, eftersom de inte omfattar exempelvis ekonomiska resurser i form av förmögenhet, arv och liknade överföringar inom familjen eller 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 mellan olika hushåll, och inte heller inkomster från arbete utanför den reguljära arbetsmarknaden. Vidare finns det personer som frivilligt väljer att tillfälligt sänka sina inkomster i samband med studier, föräldraledighet eller resor i hopp om eller med vetskap om att högre inkomster väntar . Andra har inte sökt bostadsbidrag eller ekonomisk bistånd (tidigare socialbidrag) trots att deras inkomst indikerar att de skulle kunna vara berättigade till detta, vilket kan tyda på att de har tillgångar. För många näringsidkare mäter inkomststatistiken inte den ekonomiska standarden särskilt effektivt. Det har t.ex. tidigare visats att två tredjedelar av alla som beräknas ha låg ekonomisk standard hör till grupper vars inkomster är svåra att mäta, som har förmögenhet eller grupper som generellt har registrerat lägre inkomster (t.ex. egenföretagare).5 Det är därför inte så förvånande att det är relativt få av dem som registreras med låg ekonomisk standard i inkomststatistiken som tar emot transfereringar vilka riktar sig till hushåll med en svag ekonomi, t.ex. ekonomisk bistånd. I tabell 3.6 redovisas ett absolut mått för låg ekonomisk standard. Med det absoluta måttet där gränsen för låg ekonomisk standard är satt till den reala nivån för av medianinkomsten 2004, minskade andelen med svag ekonomi för nästan samtliga hushållstyper. Detta gäller främst för ensamståendehushåll med två eller fler barn. I den officiella statistiken används det mått som gäller även inom EU där individer med en inkomst av medianinkomsten för samtliga individer anses ha en låg ekonomisk standard. I tabell 3.6 redovisas därför även ett relativt mått som låg ekonomisk standard. Andelen med svag ekonomi utifrån det relativa måttet har för samtliga hushållstyper ökat . Andelen med relativ låg ekonomisk standard är genomgående högre för ensamstående än för samboende. Av samtliga barnhushåll hade en relativ låg ekonomisk standard , vilket är en ökning jämfört med . Inom gruppen barnhushåll finns stora skillnader i inkomststandard. Ensamstående med barn, varav tre fjärdedelar är kvinnor, är den grupp som har störst andel individer med relativt sett 5 Se Fördelningspolitisk redogörelse, prop. 1996/97:1 Bilaga 4. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 svag ekonomi och deras situation har försämrats jämfört med . Drygt en fjärdedel av ensamståendehushållen med ett barn har en relativ låg ekonomisk standard, medan andelen för hushåll med två barn är . I hushåll där föräldrarna är födda utomlands är den ekonomiska standarden lägre än för hushåll där båda föräldrarna är födda i . En egenskap hos relativa mått är att inkomstgränsen varierar över tiden. I en lågkonjunktur sänks gränsen om medianinkomsten sjunker. Om många av de som har lägst standard då lever på realt oförändrade transfereringar kan resultatet bli att andelen med låg ekonomisk standard minskar i takt med att ekonomin i landet försämras. I en konjunkturuppgång kan resultatet bli det omvända, dvs. att det ekonomiska uppsvinget leder till att fler hamnar under gränsen för svag ekonomi. Därför är det lämpligt att komplettera redovisningen med ett absolut mått. Ensamståendehushållen löper högre risk att ha relativ låg ekonomisk standard eftersom det bara finns en löneinkomst i hushållet. Det faktum att de ekonomiska familjestöden följer prisutvecklingen eller är fasta belopp snarare än inkomstutvecklingen gör att den disponibla inkomsten för ensamstående med barn vars inkomster i högre grad utgörs av ekonomiska familjestöd halkar efter i tider av reallöneutveckling. Det är också så att hänsyn inte fullt ut kan tas till att en del av barnen till ensamstående egentligen bor halva tiden hos båda föräldrarna, vilket sannolikt ökar den ekonomiska standarden något för barnet och den förälder som här klassas som ensamstående. Antalet barn som bor växelvis har ökat betydligt och uppgår till drygt 100 000 barn. Tabell 3.6 Låg ekonomisk standard för olika hushållstyper 2004 och 2008 Källa: beräkningar, HEK 2007 framskrivet till 2008. De olika sätten att definiera gruppen med lägsta inkomsterna visar således två olika bilder. En förklaring torde vara att den reala inkomstökningen har varit lägre för grupper med låga inkomster än för grupper med relativt sätt höga inkomster. På så sätt kan andelen med inkomster under relativa gränsen gradvis ha ökat, trots att de i absoluta termer har fått det bättre. En generell slutsats är att oavsett vilket mått som används, finns ensamståendehushåll i större utsträckning bland dem som har den lägsta ekonomiska standarden jämfört med sammanboendehushåll. Antalet personer som ska försörjas på familjens inkomster, stordriftsfördelar och hushållens arbetstid får således ett tydligt genomslag på den ekonomiska standarden. Det bör hållas i minnet att det finns problem med att mäta förekomsten av individer med låg ekonomisk standard och jämföra hur denna grupp utvecklas över tiden. 3.5.7Den ekonomiska familjepolitikens betydelse för barnhushållens ekonomiska standard Den ekonomiska familjepolitiken lyfter en större andel av de ensamstående över gränsen för relativ låg ekonomisk standard än den gör för sammanboende, se diagram 3.3.6 Underhållsstöd och bostadsbidrag är viktiga inkomstkällor för många ensamstående med barn, omkring hälften i gruppen ensamstående med barn har bostadsbidrag. Stödsystemen är utformade för att täcka barns behov och ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att möta sina boendekostnader. En konsekvens av detta blir att hushåll som i hög grad är beroende av stöden inte får samma utveckling av sin disponibla inkomst jämfört med hushåll med högre andelar löneinkomster när lönerna utvecklas snabbare än priserna. I diagrammet visas betydelsen av den ekonomiska familjepolitiken genom att redovisa hur stor andel av barnhushållen som har relativ låg ekonomisk standard om den ekonomiska familjepolitiken tas bort från barnhushållens disponibla inkomst. 6 Här används det relativa måttet på låg ekonomisk standard som är av medianinkomsten för samtliga. Denna indikator visar betydelsen av den ekonomiska familjepolitiken genom att redovisa hur många barnhushåll som hamnar under gränsen för relativ låg ekonomisk standard om den ekonomiska familjepolitiken dras ifrån hushållets disponibla inkomst. Av alla personer som bor i barnhushåll hade relativ låg ekonomisk standard 2008, vilket framgår i diagram 3.3 av stapeln för Samtliga hushåll med barn. Om de behovsprövade bidragen räknas bort ökar andelen med relativ låg ekonomisk standard något till . Om både generella och behovsprövade bidrag tas bort från den disponibla inkomsten ökar andelen med relativ låg ekonomisk standard till av personerna i barnhushåll. Slutligen, om hela den ekonomiska familjepolitiken dras av från barnhushållens disponibla inkomster har relativ låg ekonomisk standard. Som diagram 3.3 visar skiljer sig resultaten kraftigt åt mellan olika typer av barnhushåll. Fler ensamstående än sammanboende har relativ låg ekonomisk standard om transfereringar och bidrag från den ekonomiska familjepolitiken räknas bort från barnhushållens disponibla inkomst. Den ekonomiska familjepolitiken är också av större betydelse för hushåll med många barn än få. Diagram 3.3 Andel med låg ekonomisk standard om den ekonomiska familjepolitiken dras ifrån hushållets disponibla inkomst 2008 Källa: , HEK 2007 framskrivet till 2008 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.5.8Långvarig relativ låg ekonomisk standard Fördelningen av de ekonomiska resurserna under ett enskilt år ger en ofullständig bild av barnhushållens ekonomiska standard. Spridningen av hushållens disponibla inkomster kan öka kraftigt till följd av t.ex. familjesplittringar eller arbetslöshet. En ökad inkomstspridning kan även resultera i att andelen hushåll med relativ låg ekonomisk standard ökar. Det faktum att den ekonomiska standarden i ett hushåll är låg ett visst år behöver dock inte betyda att den är det . Ett skäl till att studera utvecklingen av ekonomisk standard är därför att försöka bedöma om barnhushållens möjlighet och incitament att förbättra sin ekonomiska situation förändras över tiden. Framför allt är det viktigt att undersöka hur stor andel som fastnar i en situation med långvarigt relativ låg ekonomisk standard och om denna grupp har ökat eller minskat . Detta är angeläget då det behövs olika åtgärder för att bekämpa den långsiktiga ekonomiska utsattheten respektive den mer kortsiktiga. Ett sätt att illustrera relativ långvarig låg ekonomisk standard (i relation till befolkningen) är att mäta andelen barnhushåll som lever i ett relativt ekonomiskt svagt hushåll . I diagram 3.4 visas hur stor andel av dem som hade relativ låg ekonomisk standard 2004 som också hade relativ låg ekonomisk standard 2007. Indikatorn syftar till att redovisa hur stor andel som lever i ett ekonomiskt svag hushåll , och kan i viss mån indikera vilken möjlighet de som lever under ekonomiskt knappa omständigheter har att ta sig ur sin situation. Det är viktigt att poängtera att det inte bara är inkomstutvecklingen som påverkar den ekonomiska standarden, även förändrade familjeförhållanden påverkar hushållens ekonomiska standard. Andelen redovisas för såväl alla som lever i barnhushåll som för olika typer av barnhushåll var för sig. Av samtliga personer i barnhushåll som hade relativ låg ekonomisk standard 2004 hade relativ låg ekonomisk standard även 2007. Skillnaden mellan olika hushåll som har relativ låg ekonomisk standard både 2004 och 2007 är inte särskilt stora, även om det finns en tendens att fler hushåll med många barn har relativ låg ekonomisk standard både 2004 och 2007. För barnhushåll med ensamstående föräldrar hade mer än varannan av dem som hade 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 relativ låg ekonomisk standard 2004 även en relativ låg ekonomisk standard . När resultaten tolkas är det viktigt att komma ihåg att en betydligt högre andel ensamstående än sammanboende har relativ låg ekonomisk standard och att andelen med relativ låg ekonomisk standard ökar i hushåll med fler barn. Det är också viktigt att uppmärksamma att vartannat barnhushåll med ensamstående utrikesfödda föräldrar hade en relativ låg ekonomisk standard. Diagram 3.4 Andel med låg ekonomisk standard 2004 som också hade relativ låg ekonomisk standard 2007 Barnafödandet är en viktig välfärdsfråga. Den ekonomiska familjepolitiken har betydelse för barnafödandet. Familjepolitiken bidrar till att ge föräldrar möjlighet att förena arbetsliv med familjeliv. Den svenska familjepolitiken ger i internationell jämförelse ett omfattande ekonomiskt stöd till barnfamiljer, vilket har en positiv effekt på de materiella förutsättningarna att bilda familj, både genom direkta bidrag och genom att underlätta för föräldrarna att kombinera arbete och familj. Förutom en stödjande familjepolitik och en tillgänglig förskoleverksamhet och skolbarnomsorg av god kvalitet är hög sysselsättning en viktig faktor för barnafödandet. Familjernas viktigaste inkomstkälla är förvärvsarbete, vilket innebär att åtgärder som skapar bättre förutsättningar till arbete är den viktigaste åtgärden för ökat barnafödande. försörja en familj är ytterst beroende av sysselsättningsutvecklingen. En fast inkomst förbättrar förutsättningarna för barnafödandet. Barnafödandet påverkar befolkningsutvecklingen och är därmed av central betydelse för tillväxten . I diagram 3.5 kan förhållandet mellan barnafödande och arbetslöshet studeras. Då arbetslösheten började minska började barnafödandet öka. Under den ekonomiska krisen ökade arbetslösheten dramatiskt och kan en nedgång i barnafödandet i observeras. sjönk antalet födda från 124 000 till 88 000. Det blev en mycket brant nedgång av barnafödandet efter det att i skiftet haft en av högsta nivåer. Barnafödandet är generellt högre i länder där föräldraskapet kan kombineras med förvärvsarbete. I de europeiska länderna där kvinnorna ofta måste välja mellan barn och förvärvsarbete är barnafödandet lågt. minskade arbetslösheten och antalet födda barn har stigit . Orsakerna till ökningen är bl.a. sysselsättningsuppgången och 2000-talets början. Dock har det tidigare tydliga konjunkturella mönstret inte varit lika tydligt. Detta kan säkert förklaras med många olika faktorer. Dels har variationen i arbetslösheten varit ganska liten , dessutom är nivån på arbetslösheten högre än den som rådde . Kanske detta har lett till en annan attityd till arbetslöshet. Om den nuvarande ekonomiska krisen kommer att ha påverkan på barnafödandet går ännu inte att se. har ökningen i genomsnittlig ålder vid första barnets födelse avtagit något. För att uppnå reproduktion i befolkningen krävs en fruktsamhet på 2,1 barn per kvinna. Antalet födda barn fortsätter att öka och uppgick till 109 000 barn. Detta motsvarar ett barnafödande på cirka 1,91 barn per kvinna. Diagram 3.5 Antal födda per kvinna och arbetslösa 1980 2008 Antal födda per kvinna Det är viktigt att uppmärksamma att utgiftsutvecklingen för familjepolitiken beror, förutom på den samhällsekonomiska utvecklingen, också på den demografiska utvecklingen. Utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken ökar när det föds fler barn. 3.5.10Resultat av uttaget inom föräldrapenningen Syftet med den jämställdhetsbonus som regeringen har infört för barn födda var att förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män i ansvaret för hem och barn, i uttaget av föräldrapenningen och på arbetsmarknaden. De första barnen som berörs av denna reform har hunnit bli . Eftersom mammorna ofta är hemma den är det än så länge svårt att uttala sig om hur föräldrapenninguttaget har påverkats av reformen. Ju äldre barnen blir desto lättare kommer det dock att vara att uttala sig om effekten. Redan när barnen har blivit kan en ganska säker utvärdering göras eftersom de flesta föräldrar då har återgått i arbete efter föräldraledigheten. Först när barnen har fyllt kan reformen slutligen utvärderas gällande dessa barn. I diagram 3.6 redovisas antalet uttagna dagar av pappan för barn födda respektive år då barnet blivit . En nivåändring ser ut att ha skett för barn födda . Förmodligen har detta ett samband med den jämställdhetsbonus som infördes för barn födda . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 pappans uttagna dagar för barn födda respektive 2007 och 2008 var . Detta måste anses vara en relativt stor ökning med tanke på att ökningen för barnen födda enbart var . Diagram 3.6 Genomsnittligt antal uttagna dagar av pappan för barn som fyller . Barnen är födda respektive år, 2003 till 2008 Männens andel av utbetalda dagar med föräldrapenning har tidigare redovisats i förhållande till det totala antalet uttagna dagar för barn mellan noll och . var detta uttag . För att bättre kunna följa utvecklingen av pappornas uttag redovisas i det följande uttaget för olika årskullar barn. Dessutom redovisas effekterna av jämställdhetsbonusen. För varje årskull barn har pappornas uttag av föräldrapenning ökat successivt. En nivåförändring syns dock för barn födda , vilket med all sannolikhet är beroende av att den så kallade andra pappamånaden infördes. För barn som har uppnått ålder 2008 hade av papporna tagit ut mer än två månaders föräldrapenning. Detta kan jämföras uttag för barn som var födda , dvs. före den andra pappamånadens införande. 3.5.11 Resultat inom underhållsstödet Under området Behovsprövade bidrag är målet 2008 avseende underhållsstödet att underhåll i ökad utsträckning ska regleras direkt mellan föräldrarna. Andelen barn vars föräldrar reglerar underhållet direkt mellan sig har ökat och även är resultatet positivt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 framgår att vid utgången av 2008 betalades fullt underhållsstöd ut för cirka 231 000 barn. fanns det cirka 495 000 som inte bodde med båda sina föräldrar. I de fall den bidragsskyldige föräldern har förmåga att återbetala underhållsstöd kan det finnas förutsättningar för föräldrarna att själva komma överens om underhållet. Om de föräldrar som endast har ekonomisk möjlighet att betala ett underhåll som understiger räknas bort eftersom de enklast sköter underhållet med hjälp av underhållsstödet innebär det att föräldrarna till av alla barn till separerade föräldrar löser underhållsfrågan själva . var andelen och 2003 var andelen . Med målsättningen om en ökad direktreglering som grund arbetar med att öka kunskapen hos separerade föräldrar om att barnets underhåll kan bestämmas genom ett civilrättsligt avtal om underhållsbidrag, eller att underhållsstödet i stället kan bestå av ett utfyllnadsbidrag som fyller upp till det maximala beloppet om . På hemsida finns information om hur föräldrar som inte bor tillsammans kan träffa avtal om underhållsbidrag till sina barn. Där finns också blanketter för avtal och ett beräkningsinstrument att tillgå som föräldrarna kan använda för beräkning av underhållsbidrag. Eftersom underhållsbidragen är civilrättsliga är beräkningarna helt beroende av de uppgifter som föräldrarna uppger och innehåller inga uppgifter från . Att fler föräldrar reglerar underhållet själva innebär att antalet ärenden med fullt underhållsstöd minskar. Om alla bidragsskyldiga föräldrar som har betalningsförmåga skulle börja betala underhållet utan inblandning skulle detta innebära i minskade förvaltningskostnader. Förutom minskade kostnader för underhållsstödet kan det även finnas ekonomiska fördelar för barn om föräldrarna löser underhållet direkt mellan varandra då det i vissa fall kan innebära att barn får ett högre underhåll än underhållsstödets maxbelopp på . Vad beträffar handläggningstider försämrades dessa för flera förmåner . Huvudskälet till försämringen är de produktionsproblem som uppstod i samband med omorganisation . Framför allt och tidiga hösten var situationen problematisk och väntetiderna försämrades påtagligt för bl.a. tillfällig föräldrapenning och föräldrapenning. Situationen har emellertid förbättrats avsevärt och handläggningstiderna för nämnda förmåner ligger numera i nivå med de servicemål som har satt upp. I syfte att hindra ett missbruk av tillfällig föräldrapenning gäller fr.o.m. att en förälder, för rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barn som inte har fyllt , med intyg eller på annat sätt ska styrka barnets frånvaro från förskola, pedagogisk omsorg, fritidshem eller skola där barnet normalt vistas. Regeringen är angelägen om att arbetet som bedrivs för att motverka felaktiga utbetalningar fortskrider (avsnitt 2.8.3 utgiftsområde 10). Ingen granskningsrapport eller revisionsberättelse med invändning har lämnats inom utgiftsområdet. Familjen är den grundläggande gemenskapen i samhället. Vår trygghet och känsla av sammanhang grundläggs redan som barn, i den egna familjen. I familjens gemenskap kan ett djupt mänskligt behov tillgodoses att bli sedd och inte vara utbytbar. I den lilla grupp som en familj utgör får familjemedlemmarna möjlighet att möta kärlek, omtanke och förståelse, men också ställas inför krav och ta ansvar. En modern familjepolitik måste utgå från att familjer är olika, har olika önskemål och behov, och är lika mycket värda.