prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — 3I lönesumman har även beaktats högre sjuklön på grund av pandemi. 4Arbetslöshet enligt tidigare definition, s.k. öppen arbetslöshet. 5Procent av arbetskraften. Prognosändringen av lönesumman och framåt beror på en starkare utveckling av antalet arbetade timmar än vad som antogs i vårpropo- sitionen. Skatteintäkterna från transfereringar minskar 2009 till följd av nedjusterade prognoser över antalet arbetslösa och sjukskrivna. För 20112012 revideras transfereringarna ned i huvudsak beroende på balanseringen i ålderspen- sionssystemet. De skattesänkningar regeringen aviserar i denna proposition beräknas minska intäkterna från skatt på arbete med . Tabell 7.23 Prognosändringar för skatt på arbete jämfört med ekonomiska vårproposition Miljarder kronor om inget annat anges Skatt på kapital, hushåll Det preliminära taxeringsutfallet för skatt på hushållens kapitalinkomster var starkare än prognosen ekonomiska vårpropo- sition. Prognosen har reviderats upp med . För 20092012 har prognosen för hushållens skatt på kapitalin- komster reviderats upp både till följd av en högre ränteprognos och till följd av att prognosen för kapitalvinsterna har reviderats upp. Prognosrevideringarna för skatt på företags- vinster är relativt små jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition . Det preliminära taxeringsutfallet låg i linje med den prognosen i vårproposi- tionen. har prognosen reviderats upp. Det beror dels på att vinstutvecklingen i företa- gen nu bedöms bli något starkare jämfört med prognosen i vårpropositionen och dels på de i denna proposition aviserade regeländringarna för att förebygga otillbörlig skatteplanering. har prognosen för avkastningsskatten reviderats ned med till följd av det preliminära taxeringsutfallet . En högre ränteprognos jämfört med vårpropositio- nen har medfört att prognosen för avkastnings- skatten har reviderats upp 20102012. Revide- ringarna uppgår till . Det preliminära taxeringsutfallet för statlig fastighetsskatt var starkt och har medfört att prognosen för fastighetsskatt på lokaler och industrier har reviderats upp 20082012. Även prognosen för den kommunala fastighetsav- giften för småhus har reviderats upp något. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatten beräknas 20092012 bli 4 till högre jämfört med ekonomiska vårproposi- tion. Detta förklaras av en höjning av prognosen för hushållens konsumtion och en uppreviderad andel av konsumtionen av bilar och sällanköps- varor i förhållande till den totala konsumtionen. Intäkterna från skatt på energi har justerats upp till följd av ett flertal regeländringar. beräknas statens skatteintäkter uppgå till , vilket är lägre jämfört med beräkningen till statsbudgeten . De direkta skatterna har reviderats ned med ca , vilket till stor del är en följd av att antal arbetade timmar blev lägre jämfört med den prognos som låg till grund för beräkningen till statsbudgeten . Arbetsgivaravgifterna 2008 reviderades ner med ca . Nedsättningar av egenavgifter beräknas bli knappt 8 miljarder lägre än vad som antogs i statsbudgeten . Det förklaras av att förslaget om nedsatta arbetsgivaravgifter i tjänstesektorn inte kunnat genomföras till följd av . Sammantaget innebär dessa ändringar att de indirekta skatterna har reviderats upp med . De totala intäkterna från skatt på arbete 2009 har justerats ned med ca jämfört med beräkningen till statsbudgeten . De direkta och indirekta skatterna har reviderats ned med ca 20 respektive , vilket är en effekt av en kraftig försäm- ring av det ekonomiska läget med färre antal arbetade timmar som följd. Skatt på kapital, hushåll Prognosen för skatt på kapital, hushåll har reviderats ned med jäm- fört med beräkningen till statsbudgeten . Det är den kraftiga nedgången på börsen som har medfört att kapitalvinstpro- gnosen har reviderats ned. Jämfört med statsbudgeten har skatt på kapital, hushåll ned reviderats med 7 miljarder kronor, vilket också är en effekt av den snabba konjunkturförsvagningen. Den snabbt försvagade konjunkturen har fått stort genomslag i prognosen för skatt på före- tagsvinster. Orderingången hos företagen sjönk dramatiskt och företa- gen bedöms möta en mycket svag efterfrågan 2009. Jämfört med beräkningen till statsbudgeten är prognosen för skatt på företagsvinster lägre. Pro- gnosen har jämfört med statsbudgeten reviderats ned med . Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt har reviderats ned med ca jäm- fört med beräkningen till statsbudgeten , vilket i huvudsak beror på att hushållens konsumtion varit lägre än vad som tidigare anta- gits. Intäkterna från punktskatter har reviderats ned med , till följd av en svagare industriproduktion vilket minskat intäkterna från skatt på energi och miljö. Jämfört med statsbudgeten 2009 beräknas intäkterna från mervärdesskatt bli 21 miljarder lägre. Också beror det främst på att hushållens konsumtion reviderats ned. Intäk- terna från punktskatter har reviderats ned med . Liksom beror detta främst på att en svagare industriproduktion minskar intäkterna från skatt på energi och miljö. dämpas denna minskning dock av en oväntat stark försäljning av alkohol och tobak 2009. Tabell 7.24 Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -12,4 -10,9 -34,6 -12,5 -40,7 -15,1 -0,1 -1,0 -0,4 -0,2 -3,5 -0,1 -0,5 -1,8 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Ändringar av grundavdraget (regionalt, pensionärer) -7,3 -3,7 -3,1 -1,9 -3,5 Ändrade avdragsregler (lånedatorer, pensionssparande m.m.) -0,2 -0,3 -4,2 -4,2 -0,1 -2,0 -9,9 -8,5 -36,1 -11,4 -14,5 -10,0 -39,9 -10,7 -10,8 -10,0 -0,7 -0,7 -3,7 Skattereduktion låg- och medelinkomsttagare () -9,4 -9,7 Skattereduktion fackföreningsavgift, slopad (2007) -2,0 -0,5 -1,2 -2,1 -2,8 -0,8 -1,3 -21,7 -1,6 -0,1 -1,2 -2,5 -2,1 -1,1 -0,7 -12,8 -0,7 -0,7 -9,0 -1,6 -0,1 -0,4 -1,4 -2,5 -1,8 -10,6 -0,8 -1,2 Företagsskattepaket, andelar i handelsbolag, underskottsföretag -1,0 Skattereduktion (2004) stormskadad skog (20052007) -0,8 -0,3 -0,3 -0,4 -0,3 -1,9 -2,5 -3,6 -0,2 Frysning av skatteunderlag nivå, småhus och hyreshus -1,7 Småhus: sänkt skattesats, begränsat markvärde, avg. -3,0 -3,9 -0,2 Hyreshus: sänkt skattesats, övergång till avg. -0,8 -0,4 Begränsningsregel, nytt taxeringsförfarande -0,4 -0,3 -0,3 Övriga skatter på kapital -0,3 -3,7 -0,1 -6,9 -0,2 -0,1 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från 15 till Höjt belopp för uthyrning av privatbostad, 3:12-regler -0,1 -0,2 -0,1 Förmögenhetsskatt: höjda fribelopp, sänkt skatt, fryst underlag, slopad -1,1 -6,9 Slopad arvsskatt mellan makar, slopad arvs- och gåvoskatt (2005) -0,3 -2,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på energi och miljö -0,1 -0,8 -0,1 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. -0,4 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -0,1 -1,2 Sänkt skatt vissa byggtjänster, ändrad redovisning -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 Skatt på vägtrafik m.m. -0,1 -1,2 -0,3 -0,1 Restförda och övriga skatter -0,1 -11,4 -9,8 -42,0 -1,5 -38,8 -14,0 -0,1 De takbegränsade utgifterna ökar något som andel av BNP från 2012, bl.a. till följd av att arbetslöshetsrelaterade utgifter beräknas stiga och att BNP utvecklas svagt. Reformer på utgiftssidan som föreslås i denna proposition inom bl.a. områdena rättsväsendet, utbildning och infrastruktur samt satsningar på kommuner och landsting ökar utgifterna , 2011 och 2012 med 15; 9 respektive jämfört med bedömningen ekonomiska vår- proposition. Trots högre utgifter till följd av reformer, och ett lägre utgiftstak jämfört med bedömningen i vårpropositionen, beräknas budgeteringsmarginalen bli större samtliga år jämfört med be- dömningen ekonomiska vår- proposition. Skillnaden uppgår till 2010, 2011 och 2012. Det är främst utgifter för ålderspensioner som beräknas bli lägre. De takbegränsade utgifterna bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten, bland annat till följd av högre arbets- marknadsrelaterade utgifter och resurstill- skott till kommuner och landsting. I detta avsnitt redovisas utvecklingen av stats- budgetens utgifter och de takbegränsade utgif- terna för perioden 20082012. Förslag till ut- giftsramar och preliminär fördelning av utgifter per utgiftsområde och 2012 lämnas. Utgiftsutvecklingen analyseras dels som förändring mellan år, dels som förändring jäm- fört med ekonomiska vårproposition. Vidare görs en uppföljning av utgifterna i den av beslutade statsbudgeten där de största avvikelserna kommenteras. Slutligen redovisas den offentliga sektorns utgifter enligt nationalräkenskaperna uppdelat på de olika sek- torerna samt fördelat på olika utgiftsslag. 8.1Statsbudgetens utgifter och takbegränsade utgifter I detta avsnitt redovisas statsbudgetens 27 ut- giftsområden inklusive minskning av anslags- behållningar för åren 20082012. Till statsbud- getens utgiftssida hör även myndigheters m.fl. in- och utlåning i samt kas- samässig korrigering (se avsnitt 9.1). I avsnittet redovisas även utvecklingen av de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten, de så kallade takbegränsade utgifterna, som om- fattar utgiftsområde 125, 27 samt ålderspen- sionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med (se tabell 8.1). Ungefär hälften av den ökningen, , förklaras av utgifterna på statsbudgetens utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor. Uttryckt som andel av BNP beräknas dessa utgifter vara något lägre 2012 än de var 2008. Den andra hälften av ökningen i de takbegränsade utgifterna förklaras av ålderspensionssystemets utgifter. De beräknas öka med . Uttryckt som andel av BNP är det en ökning . minskar utgifterna för statsskuldräntor kraftigt. De mer än halveras . Därefter ökar de igen men bedöms 2012 fortfarande ligga på en lägre nivå än 2008. motsvarar utgifterna för statsskuldräntor av BNP, vilket är lägre än 2008. Budgeteringsmarginalen, dvs. skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna, uppgår till 2009 och till 2010. uppgår marginalen till 37 respektive . Tabell 8.1 Utgifter på statsbudgetens utgiftsområden och Miljarder kronor om inget annat anges 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden på statsbudgeten (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 8.2. Beräkningen av förändring av anslagsbehåll- ningar enligt tabell 8.2 godkänns. Beräkningen av utgifter för ålderspensionssy- stemet vid sidan av statsbudgeten enligt tabell 8.2 godkänns. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med bestämmelsen i 3 kap. 2 § riksdagsordningen ska förslaget till statsbudget innehålla en fördelning av anslagen på utgiftsområden. Regeringens för- slag till ramar redovisas i tabell 8.2. En närmare redovisning av utgiftsramarna , samt av beräkningen av preliminär fördelning av utgifterna per utgiftsområde , finns i avsnitt 8.1.2. Tabell 8.2 Utgiftsramar 2010 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen -4 304 607 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 006 710 477 1 024 000 000 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. Regeringens förslag: Preliminär fördelning av utgifter per utgiftsområde enligt tabell 8.3 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Utgiftsramen för ett utgiftsområde anger summan av årets anvisade anslagsmedel för detta utgiftsområde. I tabell 8.3 redovisas för varje ut- giftsområde utfallet för anslagsförbrukningen 2008, utgiftsram per utgiftsområde (inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009: prop. 2008/09:97, bet. 2009/09:FiU18, rskr 2008/09:183, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr 2008/09:311, prop. 2008/09:124, bet 2008/09:FiU40, rskr 2008/09:193, samt förslag i propositionen Hösttilläggsbudget , (prop 2009/10:2), utgiftsprognos , förslag till utgiftsramar samt en preliminär fördelning av utgiftsramarna . I prognosen för utgifterna per utgiftsområde , i förslaget till utgiftsramar samt beräkningen av utgiftsramarna har hänsyn tagits till redan tidigare beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer och besparingar (se avsnitt 8.1.3 och 8.2). Till grund för prognoserna och utgiftsramarna ligger vidare regeringens makroekonomiska förutsättningar, volymantaganden för vissa transfereringssystem samt pris- och löneomräkningen av främst förvaltningsanslag (se avsnitt 8.2). Förbrukning av anslagsbehållningar på raman- slag för förvaltnings- och investeringsändamål för 20102012 redovisas samlat under posten Minskning av anslagsbehållningar och inte på respektive utgiftsområde (se tabell 8.3). De takbegränsade utgifterna ökar med . Större delen av ökningen, , äger rum . Det är främst arbetslöshetsrelaterade utgifter som ökar till följd av stigande volymer i öppen arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska program. Tabell 8.3 Utgifter per utgiftsområde 20082012 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . 2Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:97, bet. 2009/09:FiU18, rskr 2008/09:183, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr 2008/09:311, prop. 2008/09:124, bet 2008/09:FiU40, rskr 2008/09:193) och förslag i hösttilläggsbudget (prop 2009/10:2). 3Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 4Summa utgiftsområden exklusive UO26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. ökar de takbegränsade utgifterna med endast . motverkar fallande utgifter för ohälsa och en svag pris- och löneutveckling de stigande utgifterna för arbetslöshet. har de takbegränsade utgifterna som andel av BNP fallit tillbaka men är fortfarande högre än 2008. Transfereringssystemen för arbetslöshet och ohälsa Utvecklingen av antalet personer som försörjs i olika ersättningssystem är centralt för utgifts- utvecklingen. Antalet personer, mätt som helårs- ekvivalenter83, som uppbär ersättning inom system som rör ohälsa, arbetslöshet och ekonomiskt bistånd minskade med 76 000 (se tabell 8.4). Minskningen skedde i samtliga system utom ekonomiskt bistånd som ökade något. ökar antalet ersatta, beräknat som helårsekvivalenter, främst till följd av en kraftig ökning av de arbetsmarknadspolitiska programmen men även till följd av fler arbetslösa med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. minskar det totala antalet helårs- ekvivalenter i dessa system. Antalet helårsekvivalenter med sjukpenning inkl. sjuklön samt sjuk- och aktivitetsersättning förväntas att minska . Antalet helårsekvivalenter med sjukpenning planar dock ut . Till följd av det allvarliga läget på arbetsmark- naden fortsätter regeringen nu den omfattande satsningen inom arbetsmarknadspolitiken. Detta medför att utgifterna under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökar kraftigt fram- över. är utgifterna dubbelt så stora som 2008. sjunker dessa utgifter något jäm- fört med 2011. Den kraftigaste utgiftsökningen på arbets- marknadsområdet sker i de arbetsmarknadspoli- tiska programmen. Införandet av jobb- och ut- vecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdo- mar medför att de arbetslösa i arbetslöshet deltar i insatser som syftar till att stärka deras position på arbetsmarknaden. Del- tagandet i arbetsmarknadspolitiska program be- räknas öka med drygt 150 000 helårsekvivalenter . Även antalet personer med arbetslöshetser- sättning ökar kraftigt . Det beror främst på att antalet öppet ar- betslösa ökar, men även på att andelen ersätt- ningsberättigade beräknas stiga. antalet i arbetslöshetsförsäkringen beräknas öka, vilket främst beror på utvecklingen på arbets- marknaden men också till viss del på att reger- ingen har sänkt avgifterna till arbetslöshetsför- säkringen och lättat medlemsvillkoren . De arbetsmarknadsrelaterade utgifterna ökar dock från en förhållandevis låg nivå. Antalet öp- pet arbetslösa minskade kraftigt , och minskade andelen av de öppet ar- betslösa som var ersättningsberättigade markant. De ohälsorelaterade utgifterna under utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas sjunka betydligt . beräknas utgif- terna vara lägre än 2008. Den samlade volymen i sjukförsäkringen (sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersätt- ning) har fallit . minskade antalet sjukpenningdagar, medan antalet personer med sjuk- och aktivitets- ersättning fortsatte att öka. faller volymerna i båda systemen. Både antalet nya sjukpenningfall och längden på sjukfallen har minskat. beräknas antalet sjukpenningdagar fortsätta att minska. Nedgången inom sjuk- och aktivitetsersätt- ningen förklaras i första hand av att inflödet från sjukpenningen minskar. Vidare förstärks minsk- ningen 2010 och 2011 av att den tidsbegränsade sjukersättningen upphör. En viktig orsak till att antalet personer i sjuk- försäkringen minskar är de reformer som trädde i kraft . Sjukförsäkringen har blivit tydligare och uppmuntrar till återgång i arbete, bland annat genom en rehabiliteringskedja med tydliga hållpunkter, en fast tidsgräns för rätten till sjukpenning, permanent nedsatt arbetsför- måga som grundprincip för att bevilja sjuker- sättning samt de tidigare beslutade nationella försäkringsmedicinska riktlinjer som stöd för läkaren i dennes sjukskrivningsbedömning. Även den demografiska utvecklingen är en viktig orsak till den minskande sjukfrånvaron med relativt stora övergångar till ålderspension framöver. 83 Med helårsekvivalenter avses det antal personer som skulle kunna försörjas under med full ersättning. Exempelvis summerar två personer som varit heltidssjukskrivna var till en helårsekvivalent. Tabell 8.4 Helårsekvivalenter, , i vissa ersättningssystem 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning. Källa: Egna beräkningar. Diagram 8.1 Arbetslöshet och sjukpenningdagar (inkl. sjuklön) Utfall för 19852008, prognos för 20092012 Sjukpenningdagar (vänster) Arbetslösa (höger) Källor: , och egna beräkningar. Det har fram till omkring 2004 funnits ett tydligt samband mellan sjukfrånvaron och läget på arbetsmarknaden. Sjukfrånvaron har varit hög när arbetsmarknadsläget varit bra och tvärtom (se diagram 8.1). Sambandet kan förklaras dels med att anställda i goda tider haft en högre sjukfrånvaro eftersom risken varit liten att deras ställning i arbetslivet försvagas till följd av sjukfrånvaro, dels med att personer med relativt hög sjukskrivningsrisk i högre utsträck- ning har anställts när sysselsättningen varit som högst under en konjunkturcykel. har sjukfrånvaron och arbetslösheten minskat parallellt. Det är dock osäkert om den stigande arbetslösheten kommer att minska sjukfrånvaron konjunktu- rellt i samma grad som enligt tidigare noterade samband. De genomförda reformerna på områ- det, bland annat rehabiliteringskedjan, bör medföra att sjukfrånvaron stabiliserar sig på en historiskt relativt låg nivå och att fluktuationerna över tiden blir mindre. Regeringen har genomfört stora satsningar på rättsväsendet för att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten. Regeringen fortsätter att satsa på rättsväsendet. I denna bud- getproposition föreslår regeringen att utgiftsom- råde 4 Rättsväsendet tillförs sammanlagt ca 2010. Det är utöver de ca som redan har tillförts . Satsningen innebär bl.a. att den polisiära närvaron i samhället kan öka liksom utredningskapaciteten och möjligheterna att förebygga brott. Vidare kan bl.a. åklagarväsendet och Domstolar möta den ökande ärendetillströmningen. beräknas anslagen till rättsväsendet öka med ytterligare och 2012 med ytterligare i förhållande till föregående år. Sammantaget har alltså 3,5 miljarder tillförts rättsväsendet 2012 jämfört med nivå. Med anledning av beslut om ny in- riktning för försvaret bedömer regeringen att an- slagna medel på utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap kommer att förbrukas . Vidare räknar reger- ingen med att öka de internationella insatserna . beräknas utgif- terna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg öka med . Huvuddelen av ökningen kan hänföras till statlig assistansersättning som beräknas öka med , vilket mot- svarar en ökning på . Regeringen fattade 2008 beslut om en prestationsbunden vårdgaranti på avseende 2009 och framåt. Mot bakgrund av den höga arbetslösheten och de stora ungdomskullarna föreslår regeringen att utbildningsplatserna inom det reguljära utbild- ningssystemet tillfälligt ökas med 21 500 platser och med 23 000 platser . Som en följd av denna satsning beräknas utgifterna för studi- emedel och utbildningsplatser på utgiftsområde 15 Studiestöd respektive utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning öka med totalt ca 2010 och ca 2011 i förhållande till beräk- ningen ekonomiska vårproposition. Utbildningssatsningen är tillfällig och omfattar utbildningar på olika nivåer; utbildning på universitet och högskola, samt komvux/yrkesvux. Satsningen på högskolan trappas ned genom att regeringen avser åter- komma med förslag om att införa studieavgifter för studenter från tredje land , vilket ger utrymme på anslagen att anta 4 500 ytterligare studenter . Regeringens tidigare satsningar på forskning, främst i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop 2008/09:50) medför en nivåökning på 2010, i huvudsak på utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning. har beslutat om ett resurstillskott till infrastrukturområdet, utgiftsområde 22 Kommunikationer, på motsvarande . ska tillskottet finansiera en närtidssatsning som innebär att viktiga infrastrukturobjekt kan på- börjas och att pågående objekt kan färdigställas i optimal takt. Med anledning av propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) beslöt därutöver att sammantaget ytterligare temporärt skulle tillföras infrastrukturområdet som ett medel för att dämpa sysselsättningsnedgången. I denna proposition föreslår regeringen att sammantaget ytterligare tillförs den statliga infrastrukturen . En del av tillskottet är en tidigareläggning av underhållsåtgärder varvid anslagen kan minskas 2012. Av tabell 8.3 framgår att utgifts- nivån inom utgiftsområde 22 Kommunikationer minskar . Det beror främst på att 2008 gjordes en extra amortering av infrastrukturlån på . Dess- utom sänks anslagsnivåerna med ett belopp motsvarande den framtida utgifts- minskning som amorteringen 2008 medför. Bortsett från denna amortering sker således en omfattande förstärkning av resurserna på utgiftsområde 22 Kommunikationer. För att mildra den ekonomiska krisens effekter på kommunernas ekonomi föreslår regeringen i samband med denna proposition att ytterligare resurser tillförs, utöver tidigare aviserade och beslutade satsningar. höjs det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting med , utöver de som regeringen föreslog vårproposition, medel som avses att användas 2010. Vidare höjs statsbidraget till kommuner och landsting tillfälligt med 2010. Landstingens ekonomi utsätts för ytterligare tryck med anledning av influensapandemin. Mot bakgrund av detta och för att minska effekterna på den ordinarie hälso- och sjukvården i anslutning till pandemin föreslår regeringen att avsätts till landstingen 2009.