prop · GX0334 · 2009-10-21 00:00:00 — Stärka de ekonomiska incitamenten, bland annat genom att förenkla skattesystemen och minska lönebikostnaderna. Stärka små och medelstora företags innovationspotential. Tillhandahålla relevanta stödtjänster, till exempel inrättande av systemet med en dörr in och stimulans av nationella stödnätverk för företag, i syfte att främja nyföretagande och tillväxt i enlighet med stadgan för småföretag. Vidare bör medlemsstaterna förstärka utbildningen i entreprenörskap för små och medelstora företag. De bör också underlätta ägarskifte, vid behov modernisera sin konkurslagstiftning och förbättra sina förfaranden för undsättning och omstrukturering av företag. Riktlinje 16 För att utvidga, förbättra och sammanlänka den europeiska infrastrukturen och slutföra prioriterade gränsöverskridande projekt, med det särskilda syftet att uppnå en högre grad av integration av de nationella marknaderna inom det utvidgade EU, bör medlemsstaterna göra följande: 1. Utveckla tillfredsställande villkor för resurseffektiva infrastrukturer för transport, energi och IKT, med prioritering av de infrastrukturer som ingår i TEN-näten, genom att komplettera gemenskapsmekanismerna, särskilt i gränsöverskridande avsnitt och randområden, eftersom det är en väsentlig förutsättning för att nätindustrierna skall kunna öppnas för konkurrens. Överväga utvecklingen av offentlig privata partnerskap. Undersöka frågan om lämpliga prissättningssystem för infrastrukturen för att säkerställa en effektiv användning av infrastrukturerna och utveckling av en hållbar jämvikt mellan transportsätten, med tonvikt på teknikövergång och innovation och med vederbörlig hänsyn till miljökostnaderna och konsekvenserna för tillväxten. Sysselsättningspolitiken i medlemsstaterna Riktlinje 17 Genomföra en sysselsättningspolitik som syftar till att uppnå full sysselsättning, förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet och öka 2009/10:34 Bilaga 1 92 graden av social och territoriell sammanhållning. Politiken bör bidra till att det uppnås en genomsnittlig sysselsättningsgrad för Europeiska unionen på totalt sett, på för kvinnor och på för äldre arbetstagare (5564) och till att arbetslösheten och sysslolösheten minskar. Medlemsstaterna bör överväga att fastställa nationella sysselsättningsmål. Riktlinjer 18 Främja en livscykelinriktad syn på arbete genom ett förnyat försök att skapa sysselsättningsmöjligheter för unga och minska ungdomsarbetslösheten i enlighet med ungdomspakten, resoluta åtgärder för att öka kvinnors deltagande och minska klyftorna mellan män och kvinnor när det gäller sysselsättning, arbetslöshet och löner, bättre balans mellan arbete och privatliv samt tillhandahållande av tillgänglig barnomsorg och anhörigvård till rimliga priser, stöd till aktivt åldrande, inbegripet lämpliga arbetsvillkor, bättre (yrkes)hälsostatus och tillräckliga stimulansåtgärder för arbete och åtgärder för att motverka förtidspensionering , moderna sociala trygghetssystem, inklusive pensioner och hälsovård, som är socialt tillräckliga, ekonomiskt hållbara och anpassade till föränderliga behov, så att man stöder längre sysselsättning och längre arbetsliv. Riktlinje 19 Sörja för en arbetsmarknad som är öppen för alla, göra arbete mer attraktivt och göra arbete lönsamt för arbetssökande, även för mindre gynnade personer och ej sysselsatta genom aktiva, förebyggande arbetsmarknadsåtgärder, inbegripet tidigt fastställande av behov, hjälp med arbetssökandet, vägledning och utbildning som ett led i personliga åtgärdsprogram, tillhandahållande av nödvändiga sociala tjänster för att stödja integration av de personer som är mest isolerade från arbetsmarknaden och bidra till utrotningen av fattigdom, fortlöpande översyn av den motivering eller brist på motivering som följer av skatte- och förmånssystem, inbegripet förvaltningen av förmåner och villkoren för dessa samt en betydande minskning av de höga effektiva marginalskattesatserna , särskilt för dem med låga inkomster, som man sörjer för tillfredsställande nivåer för socialt skydd, utveckling av nya källor till sysselsättning inom tjänster med inriktning på personer och företag, särskilt på lokal nivå. Riktlinje 20 Förbättra förmågan att möta arbetsmarknadens behov genom modernisering och förstärkning av arbetsmarknadsinstitutionerna, särskilt arbetsförmedlingarna, bland annat i syfte att garantera större öppenhet när det gäller sysselsättnings och utbildningsmöjligheter på nationell nivå och EU nivå, undanröjande av hinder för arbetstagarnas rörlighet i hela inom ramen för EU fördragen, bättre förutseende när det gäller färdighetsbehov samt utbudsbrister och flaskhalsar på arbetsmarknaden, ändamålsenlig förvaltning av ekonomisk migration. 2009/10:34 Bilaga 1 93 Riktlinje 21 Främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden, med vederbörligt beaktande av den roll som tillkommer arbetsmarknadens parter, genom anpassning av arbetslagstiftningen, vid behov med en översyn av olika typer av anställningsavtal och arbetstidsarrangemang, hantering av problemet med odeklarerat arbete, bättre föregripande och positiv förvaltning av förändringar, inbegripet ekonomisk omstrukturering, framför allt förändringar som är förbundna med öppnandet av handeln, så att de sociala kostnaderna för förändringarna blir så små som möjligt och en anpassning underlättas, främjande och spridning av innovativa och smidiga former för arbetets organisation, i syfte att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet, inbegripet hälsa och säkerhet, stöd till omställningar med anknytning till sysselsättningsstatus, inbegripet utbildning, verksamhet som egenföretagare, bildande av företag samt geografisk rörlighet. Riktlinje 22 Sörja för en sysselsättningsfrämjande utveckling av arbetskostnader och mekanismer för fastställande av löner genom att uppmuntra arbetsmarknadens parter att inom sina respektive ansvarsområden fastställa en lämplig ram för löneförhandlingar, så att produktivitets och arbetsmarknadsutmaningarna återspeglas på alla relevanta nivåer och så att könsrelaterade löneklyftor undviks, att se över de indirekta arbetskostnadernas inverkan på sysselsättningen och vid behov anpassa deras struktur och nivå, särskilt för att minska de lågavlönades skattebörda. Riktlinje 23 Utöka och förbättra investeringarna i humankapital genom en utbildningspolitik och utbildningsåtgärder som omfattar alla, i syfte att avsevärt underlätta tillträdet till grundläggande yrkesutbildning, sekundär utbildning och högre utbildning, inklusive lärlingsutbildning och utbildning i entreprenörskap, en avsevärd minskning av det antal elever som slutar skolan , effektiva strategier för livslångt lärande öppna för alla i skolor, företag, offentliga myndigheter och hem i enlighet med europeiska avtal, inbegripet lämpliga stimulansåtgärder och kostnadsfördelningsmekanismer för att öka deltagandet i vidareutbildning och arbetsplatsutbildning under hela livscykeln, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare. 2009/10:34 Bilaga 1 94 Riktlinje 24 Anpassa utbildningssystemen till nya kompetenskrav genom att förbättra och garantera attraktiva och öppna utbildningssystem med hög kvalitetsstandard, bredda utbudet av utbildningsmöjligheter och sörja för flexibla inlärningsvägar samt förbättra möjligheten till rörlighet för studenter och praktikanter, förbättra och diversifiera tillträdet för alla till utbildning och kunskap genom arbetstidens förläggning, tjänster som stöder familjen, yrkesvägledning och eventuellt nya former av kostnadsdelning, möta nya yrkesbehov, nyckelkompetens och framtida färdighetskrav genom att förbättra definitionen och genomblickbarheten när det gäller kvalifikationer, för deras faktiska erkännande samt godkännande av icke formellt och informellt lärande. 2009/10:34 Bilaga 2 95 Bilaga 2 Strukturindikatorer jämfört med övriga EU Indikatorer EU15 EU27 Bland de tre bästa av EU27 BNP per capita1 121,4 110,8 100 Arbetsproduktivitet2 111,6 110,0 100 Sysselsättningsgrad3 74,3 67,3 65,9 x män 76,7 74,2 72,8 kvinnor 71,8 60,4 59,1 x äldre4 70,1 47,4 45,6 x äldre män 73,4 56,2 55 x äldre kvinnor 66,7 39 36,9 x Långtidsarbetslösa5 0,8 2,6 2,6 x Regionala skillnader i sysselsättningen6 2,4 10,5 11,1 x män 1,9 7,6 8,8 x kvinnor 2,9 16 15,8 x Andel personer i riskzon för fattigdom7 11 17 17 män 11 15 16 kvinnor 11 17 18 x Prisnivå 114,4 104,3 100 Utbildningsnivå8 87,9 75,8 78,5 män 86,2 72,6 75,7 kvinnor 89,7 79,1 81,4 Investeringar i näringslivet9 16,2 18,3 18,4 Investeringar i FoU10 3,6 1,9 1,9 x Utsläpp av växthusgaser11 90,7 95 90,7 Energiintensitet i ekonomin12 156,5 151,7 169,4 Godstransporter i relation till BNP13 94,4 100,9 106,8 Källa: hemsida, Structural indicators . 1 Köpkraftsjusterad BNP. 2 Köpkraftsjusterad BNP per anställd person. 3 procent av arbetskraften. 4 procent av arbetskraften. 5 Arbetslös 12 månader eller längre i procent av arbetskraften. 6 Regionala skillnader i sysselsättning, variationskoefficient (åldersgrupp ), på NUTS 2 nivå. 7 Andel personer med disponibel inkomst under fattigdomströskeln (satt till av nationell disponibel ekvivalerad medianinkomst). Efter sociala transfereringar. 8 Andel med gymnasieutbildning blad personer . 9 I procent av BNP. 10 I procent av BNP. Värdena för EU15 och EU27 är uppskattade av . 11 Jämfört med basåret 1990=100 (i CO2-ekvivalenter). 12 Energiförbrukning i procent av BNP. 13 Inrikes godstransporter i procent av BNP mätt som tonviktskilometer/BNP. 2009/10:34 Bilaga 3 96 Bilaga 3 Indikatorer för att följa upp sysselsättningsstrategin Lista på uppföljningsindikatorer1 17.M1 Sysselsättningsgrad, strukturindikator Sysselsättningsgrad, dvs. antalet sysselsatta i förhållande till befolkningen i samma åldersgrupp, i procent. Sysselsättningsgrad per åldersgrupp Totalt Kvinnor Män 1564 74,3 71,8 76,7 1524 42,2 42,1 42,2 2554 86,5 83,5 89,4 5559 80,6 77,9 83,3 6064 60,1 56,1 64,0 6569 16,6 11,9 21,4 2064 80,4 77,2 83,5 5564 70,1 66,7 73,4 Källa: Labour Force Survey, . 17.M2 Sysselsättningstillväxt, strukturindikator Årlig procentuell förändring i antalet sysselsatta personer, totalt och per sektor. Sysselsättningstillväxt Totalt Kvinnor Män Totalt 0,9 0,7 1,1 Jordbruk -1,0 Industri 1,0 Service 0,9 Källa: Labour Force Survey and National Accounts, . 1 Om inget annat anges avser uppgifterna årsmedeltalet . Indikator 21.M1 har exkluderats på grund av brist på data. 17.M3 Relativ arbetslöshet, strukturindikator Skr. 2009/10:34 Bilaga 3 97 Antalet öppet arbetslösa i förhållande till arbetskraften i samma åldersgrupp , i procent. Relativ arbetslöshet per åldersgrupp Totalt Kvinnor Män 1574 6,2 6,6 5,9 1524 20,2 20,7 19,7 2554 4,3 4,7 4,0 5559 3,5 3,3 3,7 6064 4,1 3,6 4,5 2064 5,1 5,2 4,9 5564 3,8 3,4 4,1 Anm.: Harmoniserad arbetslöshetsserie. Källa: Labour Force Survey, . 17.M4 Arbetskraftsdeltagande Antalet personer i arbetskraften (sysselsatta + arbetslösa) som andel av antalet personer i befolkningen i samma åldersgrupp, i procent. Arbetskraftsdeltagande per åldersgrupp Totalt Kvinnor Män 1564 79,3 76,9 81,7 1524 52,8 53,1 52,6 2554 90,4 87,6 93,1 5559 83,6 80,6 86,6 6064 62,6 58,2 67,0 6569 17,0 12,3 21,9 2064 84,7 81,4 87,8 5564 72,8 69,0 76,5 Källa: Labour Force Survey, . 17.M5 Tillväxt av arbetskraftens produktivitet Förändring av arbetskraftens produktivitet per sysselsatt och per arbetad timme, i procent. Tillväxt av arbetskraftens produktivitet Totalt Per sysselsatt -1,1 Per arbetad timme -1,8 Källa: ESA95, DG ECFIN. 17.M6 Regionala skillnader missgynnade regioner Skr. 2009/10:34 Bilaga 3 98 1. Andel av missgynnade regioner i termer av sysselsättning och arbetslöshet (i relation till alla regioner och till befolkningen i arbetsför ålder/arbetskraften, NUTS II). Skillnaden mellan genomsnittlig sysselsättning/arbetslöshet i de missgynnade regionerna och riksgenomsnittet i relation till riksgenomsnittet av sysselsättning/arbetslöshet, NUTS II. Restriktion: och av riksgenomsnittet för sysselsättningsgrad respektive relativ arbetslöshet. Regionala skillnader missgynnade regioner (2007) Totalt Missgynnade regioner Sysselsättning 0/8 Arbetslöshet 0/8 Andel av arbetskraften som bor i missgynnade regioner, % Sysselsättning 0,0 Arbetslöshet 0,0 Källa: Labour Force Survey, . 18.M1 Ungdomsarbetslöshet Antalet arbetslösa ungdomar () som andel av befolkningen i samma åldersgrupp, i procent. Totalt Kvinnor Män Ungdomsarbetslöshet 10,7 11,0 10,4 Källa: Labour Force Survey, . 18.M2 Lönegap mellan kvinnor och män, strukturindikator Kvinnors månadslön i procent av mäns månadslön. Lönegap mellan kvinnor och män (2007) Totalt Ej standardvägt Totalt 84,0 Privat sektor 86,0 Offentlig sektor 83,0 Standardvägt2 Totalt 93,0 Privat sektor 91,0 Offentlig sektor 96,0 Källa: och . 2 Hänsyn har tagits till skillnader mellan kvinnor och män i ålder, utbildningsnivå, arbetstid, sektor och yrkeskategori. 18.M2 Lönegap mellan män och kvinnor Skr. 2009/10:34 Bilaga 3 99 Lönegap mellan män och kvinnor nedbrutet på åldersgrupp och utbildningsnivå (skillnad mellan mäns och kvinnors genomsnittliga timlön som andel av mäns genomsnittliga timlön för anställda som arbetar mer än ), i procent. Lönegap (2001) Totalt Åldersgrupp 1624 7,0 2554 18,0 5564 21,0 Utbildningsnivå3 Låg 14,0 Medel 16,0 Hög 24,0 Källa: European Community Household Panel, . 18.M3 Förskoleverksamhet och skolbarnomsorg Förskoleverksamhet och skolbarnomsorg för (genom formell organisation4 annat än familjen) en vanlig vecka/en vanlig vecka som en andel av alla barn i samma åldersgrupp. Uppdelning på barn (), barn mellan och inträdesåldern för obligatorisk skolgång och ålder mellan obligatorisk skolgång och , i procent. Förskoleverksamhet och skolbarnomsorg (2007) 1-29 h 30- h 20,0 27,0 till obligatorisk skolålder 30,0 61,0 Obligatorisk skolålder -0,0 100,0 Källa: Statistics on Income and Living Conditions, . Förskoleverksamhet och skolbarnomsorg (2005) Antal månader i föräldraledighet med minst 2/3 av lönen i ersättning 16 Inträdesålder för obligatorisk skolgång 7 Källa: Statistics on Income and Living Conditions, . 3 Låg = lägre än gymnasieutbildning, Medel = avslutad gymnasieutbildning, Hög = avslutad universitetsutbildning. 4 Formella organisationer hänförs till undersökningen EU-SILC och kategorierna 1-4 (förskoleverksamhet eller motsvarande, obligatorisk utbildning, fritidsverksamhet utanför skoltid, ett kollektivt daghem eller annan typ av daghem, inkluderat organiserat familjedaghem så som offentlig och privat struktur). 18.M4 Genomsnittlig pensionsålder, strukturindikator Skr. 2009/10:34 Bilaga 3 100 Den faktiska genomsnittliga pensionsåldern viktad med sannolikheten att lämna arbetskraften vid en viss ålder. Totalt Kvinnor Män Faktisk genomsnittlig pensionsålder (2007) 63,9 63,6 64,2 Källa: Labour Force Survey, . 19.M1 Långtidsarbetslöshet, strukturindikator Långtidsarbetslösa (12 månader eller mer) som andel av arbetskraften (), i procent. Totalt Kvinnor Män Relativ långtidsarbetslöshet 0,8 0,7 0,8 Källa: Labour Force Survey, . 19.M2 Aktivering/ekonomiskt understöd Antal deltagare i aktiva åtgärder (LMP kategorierna 2-7)5/i förberedande insatser (LMP sub- kategori 1.1.2)5 /antal med ekonomiskt understöd (LMP kategorierna 8-9)5 dividerat med antalet personer som vill arbeta (arbetslösa enligt internationell definition plus arbetskraftsreserven). Aktivering/understöd per 100 personer som vill arbeta (2007) Totalt Aktiva åtgärder 27,1 Förberedande insatser 56,0 Ekonomiskt understöd 39,7 Källa: LMP, . 5 Som aktiva åtgärder räknas LMP kategorierna Training (2), rotation and job sharing (3), Employment incentives (4), Supported employment and rehabilitation (5), Direct job creation (6), Start-up incentives (7). Som förberedande åtgärder räknas LMP sub-kategorin Individualised case-management (1.1.2). Som ekonomiskt understöd räknas LMP kategorierna Out-of-work income maintenance and support (8) och early retirement (9). 19.M3 Ny start/Förebyggande åtgärder Skr. 2009/10:34 Bilaga 3 101 Andel ungdomar/vuxna6 som blev arbetslösa i månad X och som är arbetslösa i månad X+4/12 och som inte har erbjudits plats i en aktiv åtgärd (LMP kategorierna 2-7)7/inte deltar i förberedande åtgärder (LMP sub-kategori 1.1.2)7, i procent8. Ny start/förebyggande åtgärder Totalt Kvinnor Män Ungdomar 3,3 3,0 3,6 Vuxna 1,2 1,1 1,4 Källa: Arbetsförmedlingen. 19.M4 Aktivering av långtidsarbetslösa Antalet registrerade långtidsarbetslösa deltagare i aktiva åtgärder i relation till totala antalet registrerade långtidsarbetslösa, i procent. Långtidsarbetslösa9 i åtgärder Totalt Kvinnor Män Alla 76,4 75,6 76,9 Nedbrutna på typ av åtgärder - Utbildning 30,7 33,0 29,0 - Sysselsättningsfrämjande åtgärder 38,4 36,1 40,2 - Integration av arbetshandikappade 7,1 6,3 7,6 - Start av egen näringsverksamhet 0,2 0,2 0,2 Källa: Arbetsförmedlingen. 6 Med ungdomar avses kvinnor och män och med vuxna avses kvinnor och män eller äldre. 7 Som aktiva åtgärder räknas LMP kategorierna Training (2), rotation and job sharing (3), Employment incentives (4), Supported employment and rehabilitation (5), Direct job creation (6), Start-up incentives (7). Som förberedande åtgärder räknas LMP sub-kategorin Individualised case-management(1.1.2). 8 Metod: B/A. A = antal personer som blir arbetslösa månad X. B = antal personer som är arbetslösa månad X+4/12 och varken har erbjudits plats i aktiva eller förberedande åtgärder. 9 Som långtidsarbetslösa räknas vuxna (25+ år) vilka varit arbetslösa och ungdomar (<25 år) vilka varit arbetslösa . 19.M5 Arbetsmarknadsgap för mindre gynnade grupper Skr. 2009/10:34 Bilaga 3 102 Gap på arbetsmarknaden mellan mindre gynnade grupper10 (enligt nationella definitioner) och hela befolkningen. Gruppens storlek i förhållande till befolkningen, % Totalt KvinnorMän Utrikes födda personer - Totalt 16,3 17,5 15,2 - Födda inom EU27/EES 5 5,4 4,5 - Födda utanför EU27/EES 11,3 12,1 10,6 Personer med funktionsnedsättning - Totalt 15,5 16,6 14,4 - Med nedsatt arbetsförmåga 8,8 10,2 7,5 Källa: Arbetskraftsundersökningen (), . Skillnad i arbetskraftsdeltagande för mindre gynnade grupper jämfört med det totala arbetskraftsdeltagandet, i procentenheter. Skillnader i arbetskraftsdeltagande Totalt Kvinnor Män Utrikes födda personer - Totalt -8,1 -11,1 -4,3 - Födda inom EU27/EES -2,4 -4,0 0,0 - Födda utanför EU27/EES -10,6 -14,3 -6,1 Personer med funktionsnedsättning - Totalt -12,4 -12,8 -11,5 - Med nedsatt arbetsförmåga -23,5 -20,6 -26,4 Källa: Arbetskraftsundersökningen (), . 10 Med mindre gynnade grupper avses personer födda utanför och personer med funktionsnedsättning. När det gäller skillnaderna mellan utrikes födda och hela befolkningen har dessa skattats med andra vikter än när nivåerna för utrikes födda respektive befolkningen skattas. Det innebär att de skillnader som redovisas skiljer sig något åt jämfört med om nivån för utrikes födda subtraheras från nivån för befolkningen som helhet. Skillnad i sysselsättningsgrad för mindre gynnade grupper jämfört med den totala sysselsättningsgraden, i procentenheter. 2009/10:34 Bilaga 3 103 Skillnader i sysselsättningsgrad Totalt Kvinnor Män Utrikes födda personer - Totalt -11,3 -14,2 -7,7 - Födda inom EU27/EES -2,7 -4,2 -0,5 - Födda utanför EU27/EES -15,1 -18,6 -10,8 Personer med funktionsnedsättning - Totalt -12,9 -13,5 -11,8 - Med nedsatt arbetsförmåga -24,7 -22,1 -27,2 Källa: Arbetskraftsundersökningen (), . Skillnad i relativ arbetslöshet för mindre gynnade grupper jämfört med den totala relativa arbetslösheten, i procentenheter. Skillnad i relativ arbetslöshet Totalt Kvinnor Män Utrikes födda personer - Totalt 5,1 5,4 4,7 - Födda inom EU27/EES 0,7 0,6 0,6 - Födda utanför EU27/EES 7,3 7,9 6,6 Personer med funktionsnedsättning - Totalt 1,6 2,1 1,2 - Med nedsatt arbetsförmåga 4,2 4,5 3,9 Källa: Arbetskraftsundersökningen (), . 19.M5 Skillnad i relativ arbetslöshet mellan EU27-medborgare och icke EU27-medborgare i relativ arbetslöshet mellan EU27-medborgare och icke EU27medborgare, i procentenheter. Totalt Kvinnor Män Skillnad i relativ arbetslöshet -12,5 -13,4 -12,0 Källa: Arbetskraftsundersökningen (), . 19.M6 Fattigdomsfälla (låg inkomst), strukturindikator Marginaleffekten vid en ökad arbetsinsats (ökning av antalet arbetade timmar eller byte till högre avlönat arbete) med hänsyn tagen till den sammantagna effekten av ökade skatter och minskade bidrag. Beräknas som kvoten av förändring i inkomstskatt (inklusive den allmänna egenavgiften) plus förändring (minskning) av bidrag, dividerat med ökning av bruttoinkomsten. Indikatorn uttrycks i procent och avser en diskret inkomstförändring från av en genomsnittlig industriarbetarlön. Fattigdomsfälla (2007) Totalt Sammanboende med två barn, där den ena har inkomst 80,0 Ensamstående utan barn 47,0 Källa: /. 19.M7 Arbetslöshetsfälla, strukturindikator Skr. 2009/10:34 Bilaga 3 104 Den andel av löneinkomsten som försvinner i ökade skatter och förlorade bidrag och andra transfereringar vid övergång från arbetslöshet till arbete. Beräknas som ett minus kvoten mellan förändring i disponibel inkomst och förändring i bruttolön. Indikatorn uttrycks i procent och avser en ensamstående person utan barn som går från arbetslöshet till ett arbete med en inkomst motsvarande av en genomsnittlig industriarbetarlön. Arbetslöshetsfälla (2007) Totalt Ensamstående utan barn 82,0 Källa: . 20.M1 Lediga jobb per arbetslös Kvoten mellan stocken av totalt antal jobb i relation till totalt antal arbetslösa (kvoten v/u) Totalt Lediga jobb per arbetslös (2007) 184 Källa: . 21.M2 Mångfald av kontrakts- och arbetsöverenskommelser Antal anställda i atypisk sysselsättning (deltid och/eller tidsbegränsad anställning) i procent av samtliga anställda. Antal anställda som arbetar deltid och/eller har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda i samma grupp, respektive antal egen företagare i procent av samtliga anställda. Kontrakts- och arbetsöverenskommelser Totalt Kvinnor Män Atypisk sysselsättning 34,7 49,1 20,6 Deltid 27 41,7 12,4 - Ofrivillig deltid 2,3 7,8 1,6 Tidsbegränsad anställning 16,1 18,7 13,4 - Ofrivillig tidsbegränsad anställning 4,1 4,2 3,9 Egen företagare 10,2 5,6 14,2 Källa: Labour Force Survey, . 21.M3 Arbetsolyckor, strukturindikator Skr. 2009/10:34 Bilaga 3 105 Utvecklingen av arbetsolyckor definierad som antalet anmälda arbetsolyckor per 1 000 förvärvsarbetande. Utveckling av anmälda arbetsolyckor Kvinnor Män 2002 6,8 10,0 2003 6,7 9,5 2004 6,5 8,9 2005 6,3 8,5 2006 6,4 8,3 2007 5,6 7,6 2008 5,3 7,2 Källa: och . 22.M1 Real enhetsarbetskostnad, strukturindikator Tillväxtkvot: kompensation per arbetstagare i löpande priser dividerat med BNP (i löpande priser) per total sysselsättning justerad för arbetsproduktivitet och BNP-deflator, i procent. Totalt Real enhetsarbetskostnad -0,5 Källa: Structural indicators, . 22.M2 Skatt på arbete för låginkomsttagare, strukturindikator Skattekil för arbete: inkomstskatt samt arbetstagarens och arbetsgivarens sociala avgifter inklusive särskild löneskatt minus kontantstöd dividerat med arbetskostnaden för en ensamstående löntagare med lön motsvarande av en genomsnittlig industriarbetarlön, i procent. Totalt Skatt på arbete för låginkomsttagare (2007) 43,3 Källa: Structural indicators, . 23.M1 Investeringar i kompetensutveckling, strukturindikator Totala offentliga utgifter för utbildning som andel av BNP, i procent. Totalt Investeringar i kompetensutveckling (2006) 6,85 Källa: Joint //frågeformulär. 23.M2 Uppnådd utbildning bland unga Andel 22-åringar som har uppnått minst gymnasieutbildning (ISCEDnivå 3). Åldersgruppen används som proxy, i procent. Totalt Kvinnor Män Andel 22-åringar som har uppnått minst gymnasieutbildning 87,9 89,7 86,2 Källa: Labour Force Survey, . 23.M3 Avbruten skolgång, strukturindikator Skr. 2009/10:34 Bilaga 3 106 Andel av befolkningen i åldersgruppen 1824 med högst grundskola (ISCED-nivå 2) och ingen vidareutbildning, i procent.