prop · GX0362 · 2009-11-25 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:62 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll till och med och för utvecklingen av den internationella terrorismen . Regeringen har fattat ett beslut med stöd av lagen. Beslutet innebar avslag på ett överklagande av ett beslut om utvisning. Lagen om särskild utlänningskontroll.............................................. Den parlamentariska kontrollen ....................................................... Tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll .................. Utvecklingen av den internationella terrorismen ............................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .. 9 I samband med införandet av lagen (1991:572) om särskild utlännings- kontroll ansågs det att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder skulle ske genom att regeringen lämnar en skrivelse till (prop. 1990/91:118 s. 72, bet. 1990/91:JuU29 s. 32, rskr. 1990/91:298). Den senaste redogörelsen lämnades i regering- ens skrivelse 2008/09:89. Regeringen lämnar nu en motsvarande redogörelse för tiden till och med . Säkerhetspolisen har som underlag för redogörelsen i en skrivelse till regeringen redogjort för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll , dnr Ju2009/6769/L4. 2 Lagen om särskild utlänningskontroll Särskilda bestämmelser som syftar till att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Reglerna syftade till att göra det möjligt att hindra presumtiva terrorister från att komma in eller stanna kvar i och att skapa utrymme för kontroll i de fall då dessa personer av asylrättsliga skäl ändå måste beredas en fri- stad i landet. Bestämmelserna har ändrats . återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Vid lagens tillkomst konstaterade man att särskilda bestämmelser alltjämt behövs som ger utrymme för att utvisa sådana utlänningar som bedöms som farliga med hänsyn till risken för terroristhandlingar (prop. 1990/91:118 s. 30). Enligt lagens lydelse ska en utlänning kunna utvisas om det behövs av hänsyn till rikets säkerhet, eller om det med hänsyn till vad som är känt om personens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att personen kommer att begå eller medverka till terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott. Lagen om särskild utlänningskontroll är tillämplig om inte avvisning eller utvisning sker enligt bestämmelserna i utlänningslagen (2005:716). Det krävs inte att personen i fråga tillhör en viss organisation för att la- gen om särskild utlänningskontroll ska kunna tillämpas. Lagen kan tillämpas även vid brottslig gärning i en främmande stat. Om ett utvis- ningsbeslut inte kan verkställas på grund av t.ex. att det finns risk för dödsstraff eller tortyr i det land till vilket personen ska utvisas, ska den beslutande myndigheten, efter ett beslut om utvisning enligt lagen, för- ordna att verkställigheten ska skjutas upp (inhibition). Myndigheten kan i sådant fall besluta om skyldighet för personen att på vissa tider anmäla sig hos en polismyndighet (anmälningsplikt). Efter ett beslut om utvis- ning får den beslutande myndigheten även förordna att vissa särskilda bestämmelser om tvångsmedel i spaningssyfte får tillämpas, t.ex. hus- Skr. 2009/10:62 rannsakan och hemlig teleavlyssning. Beslut om tvångsmedel i det en- skilda fallet fattas av domstol. Ett beslut om anmälningsplikt eller ett förordnande om befogenhet att tillämpa tvångsmedelbestämmelserna är giltigt i högst . Under vissa förutsättningar kan domstol efter treårsfristens utgång besluta om fortsatt anmälningsplikt och förordna om fortsatt befogenhet att använda tvångsmedel. 3 Den parlamentariska kontrollen Terroristbestämmelserna och reglerna om särskilda tvångsåtgärder fick vid sin tillkomst en begränsad giltighetstid, vilket innebar en möjlighet att kontrollera regeringens och myndigheternas handlande. När terrorist- bestämmelserna permanentades beslutades det att regeringen skulle lämna en skrivelse till med redovisning av be- stämmelsernas tillämpning (prop. 1975/76:18 s. 161). En motsvarande redovisning görs när det gäller bestämmelserna i 27 kap. rättegångsbal- ken om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt beträf- fande lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. I samband med att lagen om särskild utlänningskontroll infördes ansågs det att den parla- mentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar bestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även i fortsättningen bör göras genom att re- geringen lämnar en skrivelse till (prop. 1990/91:118 s. 72). 4Tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Regeringen har fattat ett beslut med stöd av lagen till och med . Beslutet innebar avslag på ett överklagande av ett beslut om utvisning. Beträffande detta ärende kan följande nämnas. Säkerhetspolisen ansökte om att en person skulle utvisas från . beslutade om utvisning . Beslutet förenades med förbud för personen, utan tidsbegränsning, att återvända till . Beslutet överklagades till regeringen och överklagandet överlämnades till Migrationsöverdomstolen för yttrande. Regeringen avslog överklagandet . Säkerhetspolisen verkställde utvisningsbeslutet . Tillämpning av lagen åren 1991 2008 Nedan redovisas antalet fall då lagen om särskild utlänningskontroll tidi- gare har tillämpats. I redovisningen ingår både nya utvisningsärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll, ärenden där omprövning har begärts av tidigare meddelade utvisningsbeslut samt omprövning av Skr. 2009/10:62 andra beslut som regeringen fattat med stöd av lagen, t.ex. beslut i fråga om begränsad anmälningsplikt. Det stora flertalet av de redovisade fallen gäller ärenden där omprövning har begärts av tidigare meddelade utvis- ningsbeslut. I redovisningen anges de tidsperioder som regeringen har redogjort för i tidigare skrivelser till . Varje skrivelse avser en tidsperiod ett visst år till och med året därpå. 1991/1992 lagen tillämpades 1992/1993 lagen tillämpades 1993/1994 lagen tillämpades inte 1994/1995 lagen tillämpades vid fem tillfällen 1995/1996 lagen tillämpades vid fyra tillfällen 1996/1997 lagen tillämpades inte 1997/1998 lagen tillämpades 1998/1999 lagen tillämpades inte 1999/2000 lagen tillämpades 2000/2001 lagen tillämpades vid fyra tillfällen 2001/2002 lagen tillämpades inte 2002/2003 lagen tillämpades vid fem tillfällen 2003/2004 lagen tillämpades 2004/2005 lagen tillämpades 2005/2006 lagen tillämpades 2006/2007 lagen tillämpades 2007/2008 lagen tillämpades inte 5Utvecklingen av den internationella terrorismen Det sammantagna terrorhotet mot är oförändrat lågt. Avvikelser från denna övergripande bedömning har emellertid gjorts beträf- fande utländska intressen i och för vissa svenska intressen utom- lands. har uppmärksammats i olika internetforum för våldsfrämjande islamister. Den negativa uppmärksamheten bedöms delvis vara en konsekvens av publiceringen av bilder där profeten illustrerades i form av tecknade s.k. rondellhundar, men även svenskt militärt deltagande i . Det finns utländska ex- empel som visar på att liknande händelser lett till en förhöjd hotbild och att hotbilden kan förändras snabbt. I vissa fall har tillsammans med andra nordiska länder setts som en grupp. Terrorismen har fortsatt att utgöra ett reellt hot i och etnonationalistiska eller separatistiska organisationer ansva- rar fortfarande för en övervägande del av genomförda terroristattentat. Individer i som kan kopplas till etnonationalistiska eller separa- tistiska terrororganisationer fortsätter att prioritera finansiellt och annat logistiskt stöd till aktörer i utlandet. Ett flertal islamistiskt motiverade terrorattentat har utförts internatio- nellt , bl.a. mot hotell i och . Inga liknande attentat har dock utförts i . Bland våldsfrämjande isla- mister globalt finns en grundläggande ideologi att bekämpa västländer som uppfattas vara fiender till islam. Detta beror t.ex. på västligt militärt engagemang i internationella konflikter såsom i och i , eller på upplevda kränkningar av islam. Det finns även motstånds- grupperingar som har sett möjligheter att kunna påverka den politiska debatten i . har fått uppmärksamhet från afghanska motståndsgrupper. Detta har t.ex. tagit sig uttryck i propa- gandafilmer som finns tillgängliga på Internet. Ett av syftena är att på- verka det kommande valet i och arbeta för tillbakadragande av trupp från . Ett ökat fokus mot som legitim måltavla från radikala islami- stiska grupperingar har noterats . Den ökade upp- märksamheten mot har lett till att hotet ökat på grund av att personer som kommit i kontakt med ideologi rest utomlands i syfte att utbildas för, respektive delta i, våldshandlingar. har majoriteten av de resande återvänt utan avsikt att utföra attentat i . De har dock förblivit engagerade i radikala islamistiska kretsar och där- med bibehållit sitt nätverk. I har (i ) en misstänkt attentatsplan, som involverat återvän- dande, uppdagats. Erfarenheter från utredningar i , men även , har visat att det som mest förflutit omkring från åter- komsten till hemlandet till attentat eller polisiärt ingripande. Attentatshotet mot från islamistiskt motiverade terrorist- grupper är fortsatt lågt. Den verksamhet med anknytning till terrorism som bedrivs i syftar i stället till att ge finansiellt och logistiskt stöd till aktörer i utlandet, bl.a. i och med närområden. Det finns indikationer på att olika nätverk av våldsfrämjande islamister sam- arbetar. Det primära motivet för den stödjande verksamheten är att befria eller skydda muslimska länder från vad som uppfattas vara ockupation. Våldsfrämjande islamistiska individer och nätverk i fortsätter att understödja resor för utbildning i träningsläger och deltagande i strid. Radikaliseringen fortsätter och antalet individer som reser utomlands från i syfte att utbildas för, respektive delta i, våldshandlingar har ökat. är det vanligaste resmålet. Detta beror på möjligheter till utbildning för eller deltagande i våldshandlingar samt de kontakter som finns mellan nätverk i regionen och . Antalet indi- vider i som har genomgått ideologisk skolning, vapenträning och eventuellt deltagit i våldshandlingar i utlandet, kommer troligen att öka framöver. Dessa, ofta unga, våldsfrämjande islamister, har potential att driva på radikalisering i . Andra politiskt extrema rörelser i som utför terrorhandlingar har ökat sina aktiviteter, bl.a. sköts en polisman till döds i . Det finns politiskt extrema aktörer i inom den autonoma miljön och vit makt-miljön som anser att våld mot staten, dess representanter och invånare är ett legitimt medel för att upp- nå samhällsförändring. Våld riktas i huvudsak mot meningsmotståndare medan företrädare för myndigheter och den offentliga beslutsprocessen Skr. 2009/10:62 vanligen utsätts för hot och skadegörelse. medverkan i det internationella arbetet mot terrorism I regeringsförklaringen betonas att utrikespo- litik ska förena engagemanget för internationellt samarbete med en tydlig röst för demokrati och mänskliga rättigheter. ska öka sitt stöd till krafter som verkar för frihet, säkerhet, demokrati, välstånd och hållbar utveckling i världen. Vidare framhålls att hoten från bl.a. den interna- terrorismen bara kan mötas genom ett starkare internationellt samarbete. antog en konvention om förebyggande av terrorism. har undertecknat men inte tillträtt konventionen. I nov- ember 2007 presenterade kommissionen ett förslag till ändringar av ram- beslut /475/RIF om bekämpande av terrorism. Efter förhandlingar nåddes en politisk överenskommelse om förslaget. Under förhandlingsarbetet samrådde regeringen fortlöpande med . Rambeslutet antogs av rådet . Såväl konventionen som rambeslutet innebär att offentlig uppmaning, rekrytering respektive ut- bildning avseende terroristbrott ska vara straffbart. En utredare har bistått med att ta fram bered- ningsunderlag som behandlar frågan om tillträde till Europa- rådskonventionen samt genomförandet i svensk rätt av konventionen och rambeslutet. I departementspromemorian (Ds 2009:17) Straffrättsliga åtgärder till förebyggande av terrorism föreslår utredaren att ska tillträda konventionen. Utredaren lämnar även förslag till den lagstiftning som bedöms nödvändig för att svensk rätt ska uppfylla kraven enligt kon- ventionen och rambeslutet. I promemorian föreslås att en ny lag införs, lag om straff för uppvigling, rekrytering och utbildning avseende särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall. De nya reglerna föreslås börja gälla . Promemorian har remissbehandlats och regeringen avser att lägga fram en proposition senast . Åtgärder för att bekämpa terrorism har haft en framträdande plats inom ramen för FN:s pågående reformprocess. Antagandet av den globala FN-strategin mot terrorism lade en grund för ett fördjupat globalt samarbete i kampen mot terrorism och tydliggjorde FN-systemets roll och uppgifter. Strategin tar sitt avstamp i ett tydligt fördömande av terrorism. har stöttat FN:s arbete för att utvärdera och påskynda genomförandet av det internationella regelverk som rör terro- rism, främst genom stöd till mot organiserad brottslighet och narkotika (UNODC). har även fördjupade kontakter med CTED (Counter-Terrorism Executive Directorate). CTED är kopplat till säker- hetsrådets och har bl.a. i uppdrag att ut- värdera genomförandet av säkerhetsrådets resolution (2001). Av löpande rapportering framgår att granskning sker kontinuerligt och att ny information och förändringar kommer att presenteras i den takt framsteg görs. På det nationella planet har Säkerhetspolisens kontraterrorismarbete Skr. 2009/10:62 utvecklats . totalt till Säkerhetspolisen, i första hand med syfte att utveckla såväl det nationella som internationella arbetet mot terrorism. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Littorin, , , Adelsohn , , . Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:62 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll