prop · GX031d19 · 2009-09-21 00:00:00 — Samhällsplanering, 18 bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Analys och slutsatser ............................................................................ 1:1 : Förvaltningskostnader .................. 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag.......................... 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ................... 1:4 Räntebidrag m.m............................................................................. Samhällsplanering och bebyggelseutveckling...................................... Byggande och förvaltning..................................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Samhällsplanering och bebyggelseutveckling ...................................... Byggande och förvaltning ..................................................................... Regelförenklingsarbetet gällande hållbart samhällsbyggande............. 2.2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ....................................... Analys och slutsatser............................................................................. 3:5 Åtgärder på konsumentområdet..................................................... 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter.......................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18............................................................... Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik................................ Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Skatteutgifter inom utgiftsområde 18, netto .......................................................... Utgiftsutveckling inom Bostadsmarknad ............................................................... Skatteutgifter inom Bostadsmarknad, netto........................................................... Fördelning av upplåtelseformer, 2008 ..................................................................... Prognoser för bostadsbyggandet ............................................................................. Anslagsutveckling 1:1 : Förvaltningskostnader....... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 : Offentligrättslig verksamhet Kreditgarantier ...................................................... Anslagsutveckling för 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag........ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Omstrukturering av Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Anslagsutveckling för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda ordna bostad..... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ..................................................................................... Anslagsutveckling för 1:4 Räntebidrag m.m......................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Räntebidrag m.m...................... Utgiftsutveckling inom området Hållbart samhällsbyggande............................... Antalet antagna och ändrade översiktsplaner 20042008 ...................................... Antal lagakraftvunna detaljplaner och områdesbestämmelser 20042008............ Överklagade detaljplaner och områdes-bestämmelser 20042008 ........................ Handläggningstiden för till regeringen överklagade detaljplaner 20042008....... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 ...................................... Anslagsutveckling 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder........................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder.................................................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden - anslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ............................................................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:3 ..... Anslagsutveckling 2:4 Lantmäteriet ...................................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:4 Lantmäteriet.............................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:5 ...................... Utgiftsutveckling inom området Konsumentpolitik .............................................. Anslagsutveckling för 3:1 ...................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 3:1 ................... Anslagsutveckling för 3:2 .......................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 3:2 ....................... Anslagsutveckling för 3:3 .................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 3:3 Allmänna Anslagsutveckling för 3:4 ............................................ Intäkter i form av ansöknings- och årsavgifter........................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 3:4 ........ Anslagsutveckling för 3:5 Åtgärder på konsumentområdet................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 3:5 Åtgärder på Anslagsutveckling för 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter...................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 3:6 Bidrag till miljömärkning av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3.1 Fördelning av bostadsbeståndet efter upplåtelseform, 2008.................................. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden samt kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp på högst 10 inklusive tidigare gjorde åtaganden (avsnitt 3.8.1), 2.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) intill ett belopp på högst 5 inklusive tidigare gjorda åtaganden (avsnitt 3.8.1), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst efter 2010 (avsnitt 3.8.2), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 4.9.2), 5.för anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt följande uppställning: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 18 är uppdelat i tre områden Bostadsmarknad (avsnitt 3), Hållbart samhällsbyggande (avsnitt 4) och Konsumentpolitik (avsnitt 5). I respektive områdes avsnitt redogörs närmare för vad som omfattas av området. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Områden inom utgiftsområde 18 Totalt för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Utfallet för utgiftsområdet uppgick till . Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2010. I jämförelse med de anvisade medlen minskar ramen för utgiftsområdet med 2010. Förändringen förklaras i huvudsak av utfasningen av räntebidraget (se avsnitt 3.8.4). Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte med summan. 1 Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2 Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3 Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet och förändringar av anslagens användning. Utfasning av räntebidrag medför att verksamhetsutgifter, framför allt för Lantmäteriet, och , nu utgör en större andel än transfereringar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 18 redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Av- vikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2008/09:183). I avsnitt 3.3 redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 18. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 18, netto Totalt för utgiftsområde 18 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Området Bostadsmarknad omfattar i anslag. och delar av verksamhet ingår i området. Området omfattar även stora statliga garantiåtaganden och skatteutgifter. Huvuddelen av anslagen avser stöd i form av räntebidrag, stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad och stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag på orter med vikande befolkningsunderlag. Räntebidraget för ny- och ombyggnad av bostäder är under avveckling och kommer att upphöra helt 2012. Inom området bedrivs internationellt samarbete som bl.a. avser deltagande i verksamhet som drivs i (UN-HABITAT) och Europeiska unionen. Området Bostadsmarknad har beröringspunkter med flera andra områden. Frågor om hållbar samhällsplanering har stor betydelse för området. Även bostadsbidragen inom den ekonomiska familjepolitiken liksom integrationspolitiken har anknytningar till genomförandet av bostadspolitiken. Detsamma kan sägas om regional tillväxtpolitik, det utvecklingsarbetet och verksamheten inom den kommunala sektorn. Vidare ingår även frågor om kompetens och konkurrens i området, vilka berör flera andra utgiftsområden. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom Bostadsmarknad 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 2006 31:11 Investeringsbidrag för anordnande av 1 Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. I avsnitt 2.3 redogörs för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteutgifterna som hör till området Bostadsmarknad. Skatteutgifterna utgår från förhållandena som gällde vid tiden ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:99). Regeringen återkommer i samband med ekonomiska vårproposition med en uppdaterad bedömning av skatteutgifterna. Nedanstående uppgifter avser således regelverket 2009. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom Bostadsmarknad, netto Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Försäljning av tomtmark och byggnader Investeringsstimulans till hyres- och beskattade hyreshus och småhus Totalt för område Bostadsmarknad Avkastning eget hem och bostadsrättsfastighet Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem och i privatbostadsföretag (äkta bostadsrättsförening) beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot utgår fastighetsavgift på bostäder. Den kommunala fastighetsavgiften uppgår 2009 till per småhus, dock högst av taxeringsvärdet på fastigheten och per bostadslägenhet, dock högst av fastighetens taxeringsvärde. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret utgår ingen fastighetsavgift och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Direktavkastningen förutsätts motsvara marknadsvärdet på egnahemsfastigheten respektive det sammanlagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättslägenheter multiplicerat med den reala statslåneräntan. Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten på fastighetens reala direktavkastning och den fastighetsavgift som betalas enligt gällande regler. Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Enligt för inkomstbeskattning ska värdeförändringar beskattas (alternativt ska skatterestitution ges) när de uppkommer och inte, som fallet är, när de realiseras. Dessutom ges möjlighet till ytterligare uppskov, under vissa förutsättningar, även då vinsten har realiserats. Dessa uppskovsmöjligheter ger upphov till en skattekredit. Från och med tas en schablonintäkt på av uppskovsbeloppet på en realiserad vinst upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Detta motsvarar en ränta på uppskovsbeloppet på . Skillnaden mellan gällande uppskovsregler och en beskattning av uppskov i inkomstslaget kapital utgör en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Tjugotvå trettiondelar av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Försäljning av tomtmark och byggnader Vid försäljning av en- och flerbostadshus är av värdet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst som enligt borde beskattas. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Investeringsstimulans utgår för byggande av mindre hyres- och studentbostäder som påbörjades under 20032006. Beloppsmässigt motsvarar den en sänkning av mervärdesskattesatsen från vid inköp av varor och tjänster som avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombyggnadsprojekten. Beloppet krediteras fastighetsägarens skattekonto i efterhand. Det som redovisas är en bedömning av den offentligfinansiella effekten till följd av projekt påbörjade . Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster En fastighetsägare ska i vissa fall uttagsbeskattas för mervärdesskatt (dvs. betala mervärdesskatt) på vissa tjänster som fastighetsägaren utför på fastigheten med egen personal. Detta gäller om fastigheten används i en verksamhet som är undantagen från beskattning, t.ex. bostadsuthyrning. Bestämmelserna syftar till att uppnå en mervärdesskattemässig likabehandling mellan att själv utföra eller att upphandla tjänsterna. Uttagsbeskattning förutsätter att nedlagda lönekostnader, inräknat socialavgifter, för dessa arbeten överstiger för ett 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Skatteutgiften består alltså i att fastighetstjänsterna är mervärdesskattebefriade för arbeten som inte överstiger för ett beskattningsår. Begränsad fastighetsavgift för pensionärer är fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad begränsad för pensionärer. Personer som vid ingången av året har fyllt eller som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning ska maximalt behöva betala av sin inkomst i fastighetsavgift. Fastighetsavgiften kan som mest reduceras till 2008. Därefter indexeras detta belopp med prisbasbeloppet. Begränsningen utgör en skatteutgift, som avser skatt på inkomst av kapital. Målet för området Bostadsmarknad är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. gällde följande mål för delområdet Bostadskonsumtion: -valfrihet på bostadsmarknaderna, -skäliga boendekostnader, -goda förutsättningar för etablering på bostadsmarknaderna, -mångfald i boendet som tillgodoser människors olika behov, och -integration i boendet. gällde följande mål för delområdet Utbud av bostäder: -väl fungerande bostadsmarknader med långsiktigt stabila regelverk samt med förutsägbara villkor för byggande, förvaltning och ägande av bostäder i alla upplåtelseformer, -bostadsmarknaderna bidrar till en fungerande arbetsmarknad i alla delar av landet, -en väl fungerande konkurrens inom byggsektorn och på bostadsmarknaderna, och -långsiktigt hållbara bostäder med hög kvalitet. Resultatredovisningen görs i förhållande till de ovan nämnda målen. Ägarlägenheter en ny boendeform är det möjligt att bilda ägarlägenheter vid nyproduktion eller nytillskott av bostäder genom viss ombyggnad. Detta innebär att bostadsinnehavaren själv äger bostaden och får lagfart på den fastighet som bostaden utgör. Genom införandet av en ny boendeform ökar valmöjligheterna på bostadsmarknaden. Tillval och frånval i hyresrätten För att öka flexibiliteten i hyresrätten tillsattes en utredning om tillval och frånval gällande utrustning och standard i hyreslägenheter. Utredningen föreslår i sitt betänkande Tillval i hyresrätt (SOU 2008:94) åtgärder som ska säkerställa att hyresvärden får tillbaka sina kostnader för tillvalen via tillägg på hyran. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . upphävdes den s.k. tillståndsplikten i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag, vilket innebär att en försäljning av kommunala bostadsföretag eller bostadsfastigheter tillhörande ett kommunalt bostadsföretag inte längre kräver godkännande. har gjort en uppföljning av effekterna av denna lagändring (dnr Fi2009/1851) som enligt indirekt ökat möjligheterna för de boende i kommunala bostadsföretag att välja boendeform. Exempelvis hade många ombildningar till bostadsrättsföreningar i troligen inte fått godkännande enligt det tidigare regelverket. anser att det finns en risk för att hushållens valmöjligheter minskar om andelen hyresrätter på en ort blir alltför litet. Rent allmänt anser dock att effekterna av förändringen är svåra att bedöma, delvis beroende på den korta tid som gått sedan tillståndspliktens upphävande . har i en rapport (dnr Fi2008/156) redovisat hushållens boendeutgifter, disponibla inkomster och konsumtionsutrymme efter att boendet är betalt, dels enligt utfall , dels enligt en prognos . Prognosen utgår ifrån de politiskt beslutade skatte-, bidrags- och subventionsregler som gällde 2007. beräknade att hushållens disponibla inkomster ökade realt med i genomsnitt för boende i hyresrätt, för boende i bostadsrätt och för boende i egnahem. Den disponibla inkomstökningen beror främst på ökade löneinkomster. Jämfört med 2005 beräknades hushållens boendeutgifter minska realt med i genomsnitt i hyresrätt, men till följd av ökade kapitalkostnader öka realt i genomsnitt med i bostadsrätt och med i egnahem 2008. Enligt prognos ökade hushållens ekonomiska standard realt för boende i hyresrätt och för boende i bostadsrätt respektive egnahem. Ekonomisk standard beräknas som det genomsnittliga konsumtionsutrymmet per konsumtionsenhet efter att boendet är betalt. beräknade att det såväl 2006 som 2007 skedde en standardförbättring för hushållen genom att inkomsterna ökade mer än boendeutgifterna. Från statlig fastighetsskatt till fastighetsavgift För att möjliggöra rimliga och förutsägbara boendekostnader ersattes den statliga fastighetsskatten på bostäder med en fastighetsavgift fr.o.m. . För personer som fyllt vid ingången av året före taxeringsåret samt för de personer som före taxeringsåret fått aktivitets- eller sjukersättning gäller en begränsad fastighetsavgift (se närmare avsnitt 3.3.1). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Goda förutsättningar för etablering på bostadsmarknaderna publicerar en rapport som sammanfattar hur kommunerna bedömer bostadsmarknadssituationen. I sammanställningen framkommer att det för en del grupper fortfarande finns brist på bostäder, även om situationen generellt sett är bättre än året innan (dnr Fi2009/4927). Ungdomar är en grupp som har särskilt svårt att hitta en bostad. bedömde 142 kommuner att det fanns en brist på bostäder för ungdomar. var motsvarande siffra 139. överlämnade ett kunskapsunderlag till regeringen om ungdomars behov av bostäder i storstadsregionerna (dnr Fi2008/6694). I rapporten anför att den förväntade ökningen av antalet ungdomar i åldern 2024 kommer att sätta ytterligare press på bostadsmarknaderna i storstadsregionerna och i de större högskoleorterna. Konkurrensen på bostadsmarknaden kommer att öka och det kommer troligtvis att bli svårare för studerande och ungdomar att etablera sig på den reguljära bostadsmarknaden. Färre kommer att få en egen bostad, som fler etablerar sig i en bostad utan besittningsskydd, t.ex. i andra hand. För att regeringen ska få en fördjupad bild av situationen har fått i uppdrag att göra en översyn av bostadssituationen för landets studenter. Uppdraget ska redovisas . har undersökt fastighetsägares förmedlingsprinciper och redogjort för kunskapsläget när det gäller diskriminering av hyresbostadssökande (dnr Fi2008/1517). Av rapporten framkommer att de krav som bostadsföretagen ställer rör framför allt de blivande hyresgästernas betalningsförmåga och eventuella anmärkningar från tidigare bostadsinnehav. Grupper som har svårt att etablera sig på hyresmarknaden är bl.a. personer med känt missbruk och/eller psykisk sjukdom, personer med stora skulder eller betalningsanmärkningar samt personer som avtjänat fängelsestraff.