prop · GX031d2 · 2009-09-21 00:00:00 — Projektet beräknas dock pågå i en utvecklad form , då verktygen kommer att implementeras och testas ur ett funktionalitetsperspektiv. Förstärkta möjligheter till ansvarsutkrävande I en väl fungerande demokrati är det centralt att väljarna kan utkräva ansvar för den förda politiken. Den ökade användningen av informationsteknik kan både underlätta och försvåra för medborgarna att inhämta kunskap om var ansvaret för de politiska besluten ligger , som lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2008:125), har föreslagit vissa åtgärder som kan påverka möjligheterna till ansvarsutkrävande från medborgarnas sida gentemot de förtroendevalda. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu vidare i . Dialog för en förstärkt gemensam värdegrund Dialogen för en förstärkt gemensam värdegrund initierades 2008. Syftet med dialogen är att fler människor ska få möjlighet att reflektera över och diskutera värdegrundsfrågor som utgår från demokrati och mänskliga rättigheter. På så sätt kan även kunskapen om och intresset för frågor om demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet stärkas. Dialog är ett verktyg som kan omfatta alla som vill delta. Dialog kan även öka förståelsen för varför den egna åsikten inte får leda till handlingar som inkräktar på andras rätt att välja själva. Webbplattformen fungerar som mötesplats och informationskälla för många aktörer som är verksamma inom dialogarbetet, t ex. föreningsliv och kommuner. Webben förvaltas och vidareutvecklas av . kommer en uppföljning av effekterna avseende webbplattformen att presenteras av . planerar regeringen överlämna en skrivelse till som innehåller en strategi för det fortsatta arbetet med Dialog värdegrund. Avsikten med Dialog värdegrund är inte att lansera ett antal punkter som utgör vår gemensamma värdegrund. Målet är att alla som bor i ska ges möjlighet att stärka sin relation till frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. Det betyder dock inte att dialogen är värdeneutral. Utgångspunkten är och måste vara den svenska lagstiftningen med dess grundlagsskydd för allas lika värde, som i sin tur har sin utgångspunkt i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. De mänskliga rättigheterna är universella och odelbara. Däremot kan det uppstå konflikter mellan olika rättigheter och olika tolkningar av de mänskliga rättigheterna som kan behöva diskuteras. Motverka och förebygga hot mot demokratin Inom ramen för strategin hot mot demokratin ingår förebyggande arbete mot våldsam extremism inom vit makt-miljön, vänsterautonoma grupper eller grupper som förespråkar våldsam radikalisering som kan ha t.ex. religiös inriktning. Detta innefattar även den organiserade brottsligheten samt kriminella gäng eftersom dessa inte sällan utövar hot och våld mot samhällsbärande funktioner. Åtgärder för att motverka hot och våld mot förtroendevalda är en del av detta arbete. Regeringen anser att det i ett demokratiskt samhälle är oacceptabelt att människor som väljer att engagera sig politiskt därigenom utsätter sig själva och sina närstående för en reell risk att bli utsatta för hot eller våld. Det långsiktigt förebyggande arbetet med att bekämpa hot och våld mot förtroendevalda är en fortsatt prioriterad fråga för regeringen. Den yttersta formen av hot mot demokratin är terrorism. har numera internationella åtaganden inom ramen för FN, och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 EU att arbeta aktivt mot terrorism såväl nationellt som internationellt. Regeringen presenterade en handlingsplan mot terrorism (skr. 2007/08:64). Inom ramen för denna genomför regeringen bland annat insatser inom demokratipolitiken för att förebygga fundamentalism och extremism. Initiativ har tagits till två kunskapsöversikter inom området extremism. Dessa genomförs genom uppdrag till Försvarshögskolan samt till (Brå) och Säkerhetspolisen (). Vissa delar av underlaget är redan redovisat. Försvarshögskolan överlämnade rapporten mot demokrati och värdegrund En lägesbild från med syfte att skapa en lägesbild av bakomliggande faktorer och förhållanden som kan fungera som drivkrafter för radikalisering i . Regeringen gav Brå och i uppdrag att sammanställa en rapport om våldsam extremism inom miljöer såsom vit makt-miljöer och den extrema autonoma miljön i . Regeringen har mottagit rapporten politisk extremism och kommer redovisa det fortsatta arbetet med att förebygga våldsam extremism. Regeringens arbete för att uppnå det långsiktiga målet att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna fortsätter. En rad nära förestående händelser kommer att påverka arbetets fortsatta inriktning. Den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna (20062009) upphör att gälla och Delegationen för mänskliga rättigheter i mandat löper ut . Värdefull kunskap om andra länders erfarenheter av systematiskt arbete för de mänskliga rättigheterna har erhållits genom den internationella konferensen om systematiskt arbete för de mänskliga rättigheterna som arrangerade . kommer arbetet med en utvärdering av handlingsplanen att påbörjas. Utvärderingen, slutrapporten från Delegationen för mänskliga rättigheter i och resultatet från den internationella konferensen kommer att ligga till grund för det fortsatt systematiska arbetet med mänskliga rättigheter i . Regeringen avser att även fortsättningsvis ha en hög ambitionsnivå när det gäller detta. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen avser att återkomma med en skrivelse till och redogöra för sin syn på det fortsatta arbetet för att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . En viktig del i det systematiska arbetet är att kunna följa hur olika frågor om mänskliga rättigheter genomförs. Delegationen för mänskliga rättigheter i och Handisam arbetar här med att ta fram uppföljningsbara indikatorer. En annan viktig beståndsdel i arbetet är fortsatt stöd till statliga myndigheter, kommuner och landsting. Frågan om en nationell rättigheter har aktualiserats ett flertal gånger, t.ex. i samband med rapportering till olika övervakningskommittéer inom FN. Delegationen för mänskliga rättigheter i kommer i sin slutredovisning att lämna förslag på hur fortsatt stöd i arbetet med att uppnå full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan erbjudas den offentliga sektorn. I det ingår att se över hur tillsyn i enlighet med de så kallade Parisprinciperna om nationella institutioner med uppgift att bevaka frågor om mänskliga rättigheter ska lösas. De olika underlagen kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta behandling av frågan. En tredje beståndsdel i det systematiska arbetet är kopplingen till det internationella samarbetet kring dessa frågor. EU- ordförandeskap visar att arbetet för de grundläggande rättigheterna inom EU är en oskiljaktig del av det nationella arbetet för de mänskliga rättigheterna i . Det framtida arbetet för de mänskliga rättigheterna måste därför på ett tydligare sätt än inkludera arbetet inom den Europeiska unionen. Det arbete som för grundläggande rättigheter genomför bör därför även i fortsättningen följas. Under det svenska ordförandeskapet anordnas en konferens om diskriminering av minoriteter tillsammans med för grundläggande rättigheter. Konferensen behandlar bland annat romers utsatta situation. En rad andra faktorer förväntas också påverka inriktningen för det fortsatta arbetet med de mänskliga rättigheterna i . Dessa är bland annat det ökade intresse för frågorna som dialogen för en förstärkt gemensam värdegrund väntas föra med sig, arbete samt arbetet för så kallade gömda personers mänskliga rättigheter. 2010 kommer även att rapportera inom ramen för för mänskliga rättigheter. Rådet granskar situationen för mänskliga rättigheter i alla FN:s 192 medlemsstater genom den s.k. universella periodiska granskningen (, UPR). UPR ger en möjlighet för alla stater att påvisa vilka åtgärder man vidtagit för att förbättra situationen för mänskliga rättigheter och ger en möjlighet för stater att dela med sig av goda erfarenheter från arbetet med mänskliga rättigheter. Rapporteringen kommer att vara viktig då den ger en bild av de utmaningar regeringen står inför när det gäller mänskliga rättigheter på nationell nivå. 9.10.1 6:1 Allmänna val och demokrati 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till myndigheter och kommunerna för biträde i samband med val. Anslaget används också för uppföljning och utveckling av demokratipolitiken, arbete med dialog för en förstärkt gemensam värdegrund och satsning på mångvetenskaplig demokratiforskning. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Anslagets storlek beror till största delen på vilka val som hålls . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden regeringen att för ramanslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför av framtida anslag på högst 5 000 000 Tabell 9.3 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget föreslås öka med 2010 för kostnader i samband med de allmänna valen. Ökningen avser kostnader i samband med genomförandet av allmänna valet samt ersättningen till kommunerna för genomförandet av förtidsröstningen. Vidare föreslås anslaget ökas med 2010 för riksdagspartiernas informationsinsatser i samband med det allmänna valet. Inom ramen för denna satsning kommer även en uppföljning och utvärdering genomföras. Regeringen föreslår att tillförs detta anslag 2010 för att genomföra Skolval, samt för insatser för att förebygga och motverka hot mot demokratin. Sammantaget innebär regeringens förslag en nettoökning med 2010 jämfört med anvisade anslagsmedel . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 6:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 27 088 tkr prisnivå. 3Motsvarar 27 088 tkr prisnivå. Anslaget används för Justitiekanslerns förvaltningskostnader. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiske rådgivare samt att vara åklagare i mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar också tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Justitiekanslern bedriver även arbetet med att, för statens räkning, överklaga beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden. Dessutom företräder Justitiekanslern svenska staten i de internationella oljeskadefonderna. För att Justitiekanslern ska kunna upprätthålla hög kvalitet och effektivitet i verksamheten tillförs myndigheten . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern . beräknas anslaget uppgå till respektive . Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 6:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 33 618 tkr prisnivå. 3Motsvarar 33 618 tkr prisnivå. Anslaget används för Datainspektionens förvaltningskostnader. Datainspektionen har till uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Regeringen föreslår att anslaget 6:3 Datainspektionen uppgår till . beräknas anslaget uppgå till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 9.8 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 6:3 Datainspektionen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används bland annat för den kostnadsfria tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . beräknas anslaget uppgå till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 9.10 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 6:4 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 14 895 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 895 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är en förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstningar. Regeringen föreslår att anslaget 6:5 uppgår till 2010. beräknas anslaget uppgå till respektive Tabell 9.12 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 6:5 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.10.6 6:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till de politiska partierna. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet, som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av partibidragsnämnden. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 9.14 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och krävs bemyndigande för beslut om bland annat bidrag som medför utgifter under senare budgetår än det år statsbudgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:6 Stöd till politiska partier . beräknas anslaget uppgå till . Tabell 9.15 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 6:6 Stöd till politiska partier Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Området omfattar anslaget för åtgärder för nationella minoriteter. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom område Nationella minoriteter 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter Totalt för området Nationella minoriteter 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för regeringens politik avseende nationella minoriteter är (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83): -att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Regeringen har i propositionen Från erkännande till egenmakt regeringens strategi för de nationella minoriteterna, som antogs av , uttalat att det finns anledning att konkretisera målet genom att bryta ned det i delområdena diskriminering och utsatthet, inflytande och delaktighet samt språk och kulturell identitet (prop. 2008/09:158). Delområdena ska följas upp särskilt i det fortsatta minoritetspolitiska arbetet. Regeringens och myndigheters uppföljning, analys och redovisning av arbetet för att främja det övergripande minoritetspolitiska målet bör därför särskilt belysa insatserna och effekterna av sådana insatser inom dessa delområden. I detta avsnitt redovisas resultat av insatser inom området nationella minoriteter. Resultaten redovisas under rubriker som följer de ovan nämnda delområdena. Att skydda de nationella minoriteterna innebär att värna om de mänskliga rättigheterna, motverka diskriminering av personer som tillhör nationella minoriteter samt främja respekt i samhället för olikheter i ursprung, identitet, kultur och språk. Diskriminering på grund av etnicitet eller tillhörighet till nationell minoritet ska således bekämpas aktivt och de nationella minoriteterna ska ges förutsättningar att delta i samhällslivet på lika villkor. har genom att ratificera ramkonvention om skydd för nationella minoriteter åtagit sig att vidta lämpliga åtgärder för att inom alla områden av det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet främja fullständig och effektiv jämlikhet mellan personer som tillhör en nationell minoritet och personer som tillhör majoritetsbefolkningen. Det innebär att de nationella minoriteterna fullt ut ska kunna utveckla sin potential och ha samma förutsättningar i samhället som majoritetsbefolkningen. Samhället ska därför motverka missgynnande och utsatthet av de nationella minoriteterna. Den nya diskrimineringslagen (2008:567) trädde i kraft . Resultat av andra insatser mot diskriminering, rasism och liknande former av intolerans redovisas under Diskriminering inom utgiftsområde 13. Integrations- och jämställdhetsdepartementet anordnade i samarbete med en konferens för att följa upp rekommendationer rörande genomförandet av ramkonventionens bestämmelser i . Vid konferensen behandlades bl.a. nya diskrimineringslagstiftning, regeringens förslag till minoritetspolitisk reform, frågor om de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande samt de nationella minoriteternas utbildningssituation. I konferensen deltog företrädare för , , ett antal myndigheter samt företrädare för de nationella minoriteterna i . Öka kunskapen om de nationella minoriteterna En grundförutsättning för att folkrättsliga åtaganden rörande nationella minoriteter ska förverkligas är att minoriteterna känner till sina rättigheter och att samhällets företrädare känner till sina skyldigheter. En ökad medvetenhet hos majoritetsbefolkningen om minoritetspolitikens syften gynnar på olika sätt bevarandet av de nationella minoriteternas språk och kultur. gjorda kartläggningar visar att kunskapen om de nationella minoriteterna och folkrättsliga minoritetsåtaganden alltjämt är begränsade och att ytterligare åtgärder kommer att behövas för att efterlevnaden av dessa åtaganden ska kunna förbättras (prop. 2008/09:1). I förs ingen statistik på etnisk grund. Vid granskning av efterlevnad av internationella konventioner framkommer bl.a. kritik som rör bristande statistisk information om situationen för de nationella minoriteterna. Exempelvis har anfört att bristen på sådan statistik gör det svårare att forma minoritetspolitiken, att följa upp och vidta effektiva åtgärder rörande nationella minoriteter och även att visa att åtagandena är uppfyllda. har därför efterfrågat andra typer av kartläggningar för att närmare undersöka de nationella minoriteternas behov. Mot bakgrund av bl.a. detta har regeringen givit i uppdrag att kartlägga hälsosituationen hos de nationella minoriteterna och lämna förslag på hälsofrämjande och förebyggande folkhälsoarbete. Uppdraget ska slutredovisas . Särskilda insatser för romer Den av regeringen tillsatta delegationen för romska frågor (Ju 2006:10) har fortsatt sitt arbete . Enligt direktiven (dir. 2006:101) ska delegationen med utgångspunkt i internationella åtaganden om att skydda och främja mänskliga rättigheter, vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romers situation i . Delegationen har bl.a. haft en aktiv dialog med olika berörda aktörer samt kartlagt situationen för romer i . Inom ramen för delegationens uppdrag att främja och stödja kommuner har en dialog förts med romska företrädare, romska lokalföreningar och riksorganisationer, statliga myndigheter och kommuner. Inom ramen för detta arbete anordnades konferensen Med romer för romer för kommuner och romska företrädare. Delegationen ska slutredovisa sitt uppdrag . antog slutsatser om inkludering av romer. I dessa anges bl.a. att romer är en grupp som är särskilt sårbar vad gäller social exkludering, fattigdom och diskriminering. Kommissionen uppmanas att i en första fas främja utbyte av erfarenheter och praxis mellan medlemsstaterna på området romernas integrering, att tillhandahålla stöd för analys och att stimulera samarbetet mellan alla parter som berörs av frågor med anknytning till romerna, däribland organisationer som företräder romerna, inom en integrerad europeisk plattform. har antagit rådsslutsatser som i huvudsak syftar till att bättre riktlinjer för inkludering av romer ska utformas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kommissionen och medlemsstaterna inbjuds att använda sig av den integrerade europeiska plattformen för romafrågor för att utbyta erfarenheter och goda exempel. påbörjade regeringen en särskild satsning för att stärka nationella minoritetskvinnors ställning i samhället (prop. 2007/08:1).