prop · GX031d25 · 2009-09-21 00:00:00 — I syfte att stärka företagens möjligheter att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen att, inom ramen för statens åtagande, utarbeta en internationaliseringsstrategi med särskilt fokus på små och medelstora företag. Strategin ska omfatta regional tillväxtpolitik, näringspolitik, handels- och investeringsfrämjande. Det finns också en potential i att tillvarata kulturella och kreativa näringar som exportfaktor och som attraktionskraft för utländsk kompetens och investeringar i . Regeringen bedriver ett arbete med syfte att utveckla en långsiktigt fungerande infrastruktur för kulturella och kreativa näringar. Den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som regeringen avser besluta är ett första steg i det långsiktiga arbetet för att utveckla denna för utvecklings- och konkurrenskraft viktiga sektor. Regeringen förslår en särskild satsning för genomförandet av insatser, bl.a. kopplat till handlingsplanen. De kulturella och kreativa näringarna är också värdefulla inom innovationsområdet där design och nya affärsmodeller får allt större betydelse. Utöver de generella insatserna för företagande finns det ett behov av riktade åtgärder, bl.a. i form av insatser för att uppmuntra och stimulera företagande inom vård och omsorg samt bland kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund. har regeringen beslutat om insatser för att utveckla entreprenörskap och företagande inom vård och omsorg, i syfte att öka mångfalden, förbättra kvaliteten och öka valfriheten. Regeringen avser att förstärka insatserna på området för att ytterligare stimulera en mångfald av utförare som företag och ideella organisationer för förnyelse av välfärdssektorn som gynnar både patienter, brukare och entreprenörer. Detta görs bl.a. genom inrättandet av ett nationellt välfärdsutvecklingsråd som ska samla aktörer på marknaden och kontinuerligt ha en dialog om hinder för utveckling på marknaden och jobba med förslag om hur dessa ska kunna undanröjas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 De förstärkta insatserna för att främja kvinnors företagande och för att stärka kunskaperna om kvinnors företagande har fått stort genomslag. Därför är det angeläget att de fortsätter i samma omfattning . För framtiden är det viktigt att erfarenheter och kunskaper från dessa insatser integreras och tas till vara i det fortsatta utvecklingsarbetet av det befintliga företagsfrämjande systemet, särskilt avseende finansiering, information och rådgivning. Regeringens strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet betonar utbildningsområdets centrala roll i att stimulera entreprenörskap. Skolan lägger grunden för ett entreprenöriellt förhållningssätt och genom strategin har regeringen konkretiserat åtgärder för att entreprenörskap ska genomsyra utbildningen på alla nivåer. Regeringen avser att löpande följa strategins genomförande. Regeringen samarbetar , genom myndigheterna, med olika organisationer för att främja ungas entreprenörskap. För att ytterligare stimulera unga företagares entreprenörskap kommer regeringen investera ytterligare i framtidens innovatörer. Detta kommer även fortsatt att ske tillsammans med företag, företagsorganisationer och utbildningsinstitutioner. För att främja företagandet bland personer med utländsk bakgrund har regeringen givit i uppdrag att genomföra ett treårigt program som bl.a. ska förbättra förutsättningarna för målgruppen att få finansiering och öka tillgången till nätverk för affärsutveckling. Vi- dare verkar regeringen för att ska höja sin ambitionsnivå vad gäller lån och affärsutveckling till företagare med utländsk bakgrund. Ett dynamiskt och innovativt näringsliv De i internationell jämförelse stora FoU-inve- steringarna i näringslivet är en av grundpelarna för starka position som kunskapsnation och exportland. Globaliseringen för dock med sig utmaningar i form av t.ex. ökad konkurrens om FoU-investeringarna samt växande krav på kunskapsintensiv produktion av såväl varor som tjänster i svenska små och medelstora företag. En ny global näringslivsdynamik växer också fram, i vilken små innovativa, ofta forskningsbaserade, företag snabbt växer till globala spelare av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 intresse för såväl nationella och regionala styrande organ som internationella investerare. För att fortsatt och med än större kraft kunna möta den ökade globala konkurrensen presenterade regeringen sin forsknings- och innovationspolitiska proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Propositionen innehåller bedömningar och en plan för en kraftfull ökning av resurserna för forskning och innovation med , med full effekt 2012. I propositionen introducerades ett nytt element i forskningsfinansieringen: strategiska forskningssatsningar. Dessa satsningar görs inom tre områden: medicin och livsvetenskaper, teknik samt klimat. Satsningarna möjliggör en kraftsamling kring forskningsområden som uppfyller kraven att skapa och utveckla forskning på högsta internationella nivå inom områden där forskning har stor betydelse för utvecklingen av näringslivet och samhällslivet i stort. För att bidra till att nyttiggöra forskningen är det i många fall lämpligt att forskningen bedrivs i samverkan med näringslivet. I propositionen föreslogs också ett antal åtgärder för att stärka innovationsförmågan i inte minst de högskolenära innovationssystemen. Bland åtgärderna märks en förstärkning av den struktur som finns för att stimulera innovation och att nyttiggöra resultaten från forskningsverksamheten inom högskolan. Denna struktur innefattar bl.a. högskolans interna stödfunktioner och . Regeringen fortsätter också att stärka dessa kraftfullare ska kunna verka för att öka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse, samt för att bidra till att utveckla excellens inom innovation. I propositionen lyfte regeringen fram samverkan med näringslivet, särskilt små och medelstora företag, som en huvuduppgift för en stärkt institutssektor. Om Innovationsbrons verksamhet ska hållas intakt behöver de tillföras mer kapital. Innan detta fastställs är det viktigt med en översyn av insatserna till innovationsfinansiering i syfte att kraftsamla och förtydliga roller och insatser för de olika statliga aktörerna på området. Ett ställningstagande behövs . De nationella satsningarna på forskning och innovation ska även stärka position i det internationella forskningssamarbetet, särskilt när det gäller medverkan i EU:s ramprogram för forskning, utveckling och demonstration. Klimatomställningen är en utmaning av historiska mått och en av regeringens viktigaste prioriteringar. Regeringen är övertygad om att klimatutmaningen kan vändas till en möjlighet för . Begreppet eko-effektiv ekonomi, som förenar näringspolitiken med klimat- och energiutmaningarna, är värdefullt att tillämpa i och i EU. Den miljödrivna näringsutvecklingen bedrivs i nära samarbete med näringslivet t.ex. i den särskilda satsning regeringen genomför för att utveckla miljötekniksektorn i . Regeringens gröna näringspolitik skapar förbättrade förutsättningar för svenskt näringsliv att ställa om för att klara de allt hårdare miljö- och klimatkraven och förutsättningar för näringslivet att bättre kunna tillvarata tillväxtpotentialen i denna utveckling. Liksom många andra sektorer har miljöteknikföretagen påverkats av den ekonomiska nedgången, dock finns en stor potential för detta område att åter växa när energi-, miljö- och transportsystem ska ställas om för att möta miljö- och klimatutmaningarna. Ny, grön teknik kommer att vara viktig och efterfrågas globalt. har hög kompetens inom dessa områden och miljö- och energiteknikområdet har mycket goda förutsättningar att utgöra ett betydande tillväxtområde i , både avseende produktion och investeringar i och som exportvara. Kunskaper behöver i ännu större utsträckning tillvaratas och kommersialiseras. Regeringen stödjer denna utveckling på olika sätt, bl.a. genom den breda satsningen på utveckling av den svenska miljötekniksektorn och utökat internationellt samarbete inom flera viktiga marknader. Omställningen till en grön fordonsflotta fortsätter och bör ske i samklang med strukturomvandlingen inom fordonsindustrin. Regeringens inriktning är att fordonsflottan ska vara oberoende av fossila bränslen till 2030. Den ökande globala efterfrågan på mer miljövänliga transporter kan ge incitament för innovationer och möjlighet till tillväxt för svensk fordonsindustri. Ett viktigt område, med stor potential för utveckling och export av svensk miljöteknik, är en bred och omfattande satsning på utveckling av hållbara städer, där regeringen genomför ett pro- gram med en omfattning på . miljöteknikråd, Swentec, är en delegation för miljöteknik, med uppdrag att arbeta med att aktivt bistå regeringen i det fortsatta arbetet med utformning, uppläggning och genomförande av olika åtgärder inom miljöteknikområdet. Regeringen prioriterar en grön näringspolitik även i EU-arbetet. Under ordförandeskap används eco-efficient economy som ett samlande begrepp och tas upp i de informella miljö-, energi- och näringsministermötena som ett gemensamt tema. Detta utgör ett bidrag i arbetet där som ordförande i leder till ett samlat inspel inom ramen för de internationella klimatförhandlingarna i , liksom för de kommande diskussionerna om post-Lissabon agendan. Syftet med inriktningen mot eco-efficient economy är att diskutera utifrån olika rådskonstellationers perspektiv hur kan öka konkurrenskraften och möta dagens utmaningar och gemensamma målsättningar inom klimat- och energiområdena. Goda exempel som belyser lönsamhets- och konkurrensfördelar i att minska sin miljöpåverkan för alla typer av företag presenteras i samband med aktiviteterna kring eco-efficient economy under ordförandeskapet. En viktig utgångspunkt för miljöpolitiska styrmedel är att de, i möjligaste mån, ska utformas så att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan. De ska i största möjliga utsträckning vara kostnadseffektiva, teknikneutrala och administrativt enkla. Regeringens redan pågående nationella satsning på miljöteknik löper vidare. Ett antal pågående myndighetsuppdrag bidrar till en stärkt svensk miljötekniksektor och ökade förutsättningar för export. genomför på regeringens uppdrag särskilda satsningar på främjande av svensk miljöteknikexport med inriktning på små och medelstora företag. Bl.a. utvecklas stöd till små svenska miljöteknikföretag vid analys och val av internationella avsättningsmarknader samt vid etablering på nya exportmarknader. Myndigheten för utländska investeringar i , , genomför en satsning på investeringsfrämjande inom miljöteknikområdet för att främja utländska företags investeringar i . Inriktningen i denna satsning är även att ska 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 medverka till strategiska allianser mellan svenska och utländska företag och medverka till utländska riskkapitalinvesteringar i svenska tillväxtföretag inom miljöteknikområdet. har ett särskilt uppdrag från regeringen att arbeta med forskning och kunskapsutveckling inom miljöteknik. Särskilt fokus läggs vid IT och miljöteknik, forskning om hållbart stadsbyggande samt en förstärkt inkubatorsatsning inom miljöteknikområdet. genomför ett program för stöd till miljödriven affärsutveckling inom små och medelstora företag. Inriktningen är att stärka små och medelstora företags konkurrenskraft på miljödrivna marknader, såväl internationellt som nationellt och regionalt. För att lyckas med att möta miljö- och klimatutmaningarna som vi står inför krävs omfattande internationell samverkan. Regeringen arbetar därför aktivt för ett ökat internationellt samarbete. Samarbetsavtal har tecknats med och om teknikutveckling för förnybar energi. Överenskommelser har också ingåtts med om samarbete inom energi- och miljöteknik inklusive hållbar stadsutveckling. Inom området energi- och miljöteknik och hållbart stadsbyggande har svenska företag världsledande kompetens och en stor potential till ökad svensk export av svensk miljöteknik till finns. Regeringens särskilde samordnare för det svensk-kinesiska miljötekniksamarbetet arbetar, i nära samverkan med bl.a. det särskilda miljöteknikkontoret vid i , för att förverkliga och genomföra innehållet i de avtal som undertecknades i samband med statsministerns besök i . Tillgången till naturresurser är en annan strategisk fråga både nationellt och på EU-nivå. Här har en unik position med rik tillgång på viktiga naturresurser, malm, , skog, mark och vatten. Regeringen har inlett ett arbete med att bygga upp en kunskapsgrund för att på bästa sätt kunna främja utvecklingen av hållbart nyttjande av de naturresurser som bidrar till ökad tillväxt. Detta arbete ska i förlängningen bidra till nya export- och investeringsmöjligheter. Målsättningen är att främja en effektiv resursanvändning såväl vad gäller energi som andra råvaror och att svara mot miljö- och klimatkrav så att sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av energi och råvaror bryts. genomför under EU-ordförandeskapet ett antal aktiviteter som skapar förutsättningar 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för att en sådan politik etableras på EU-nivå, bl.a. till stöd för klimatkonferensen i . Information om miljöpåverkan från företag och offentlig verksamhet är ett ytterligare viktigt led i arbetet att skapa ett hållbart samhälle. Ef- terfrågan på produkter och tjänster som bidrar till minskade miljö- och klimathot ökar kraftigt. Information från företag om produkter och om miljöpåverkan blir därför också ett allt viktigare konkurrensmedel, såväl nationellt som internationellt. Användande av olika erkända redovisnings- och certifieringsverktyg gör att ett företag kan få ett marknadsförsprång. Regeringens riktlinjer med tydligare informationskrav för hållbarhetsredovisning för statligt ägda företag har fått stor positiv uppmärksamhet internationellt. De har även mottagits positivt bland privata företag som arbetar med detta. Inget annat land har numera så tydliga och långtgående krav på rapporterting som har för sina statligt ägda företag. Arbetet för att öka användningen av hållbarhetsredovisning, miljöcertifiering och liknande verktyg kommer att fortsätta. har ofta svårt att avsätta de resurser som krävs för att sätta sig in i vilka olika verktyg som skulle vara gynnsamma för deras företagsutveckling. Därför kommer regeringen se över möjligheterna att bistå dessa företag, t.ex. genom att tillgängliggöra kunskapsunderlag och möjliggöra erfarenhetsutbyte. Näringspolitiken ska även verka för synergier med andra politikområden, t.ex. med energipolitik, miljöpolitik och regional tillväxtpolitik och för att åtgärder utformas utifrån en helhetssyn som bidrar till en hållbar samhällsutveckling. I största möjliga mån utformas regleringar och andra aktiviteter med huvudsyfte att bidra till mål inom andra politikområden så att de är gynnsamma ur ett näringsperspektiv. En prioriterad fråga i detta sammanhang handlar om hur EU:s utsläppshandelsdirektiv kommer att implementeras. Regeringen förhandlar ett antal viktiga frågor rörande industrins åtagande för att minska utsläppen av växthusgaser, bland annat hur tilldelningen av utsläppsrätter kommer att se ut under den tredje handelsperioden 20132020. Regelförenkling en viktig tillväxtfaktor Nya och växande företag är en grundläggande förutsättning för att skapa sysselsättning, ekonomisk tillväxt och förnyelse. När regler utformas på ett enklare och mer ändamålsenligt sätt kan företagarna ägna mer tid och resurser till att driva och utveckla sin verksamhet så att företagen kan växa och anställa. Minskade administrativa kostnader ger möjlighet till ökad produktivitet genom att mer resurser kan överföras till kärnverksamheten. Regelförenkling är därför ett viktigt medel för att nå regeringens övergripande mål att bryta utanförskapet genom att skapa fler jobb i fler och växande företag. Regeringens övergripande mål med regelförenklingsarbetet är att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Som ett led i detta ingår regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010. 25-pro- centsmålet är ett övergripande nettomål och omfattar samtliga statliga regler med såväl nationellt ursprung som EG-ursprung. Målet att minska företagens administrativa kostnader till 2010 är ett ambitiöst åtagande, särskilt mot bakgrund av det gynnsamma utgångsläget i jämfört med många andra länder. Internationella jämförelser visar att svenska regler är förhållandevis väl utformade. Oaktat att har ett bra utgångsläge anser regeringen att det är viktigt att fortsatt ha högt ställda mål och bedriva ett ambitiöst förenklingsarbete för att göra det mer attraktivt att starta och driva företag och för att förstärka de svenska företagens konkurrenskraft. Det förenklingsarbete som regeringen bedrivit har tydligt placerat på den europeiska förenklingskartan. är ett av sju länder i EU som har genomfört fullständiga mätningar av företagens administrativa kostnader. är tillsammans med bl.a. , , och ett av de mer pådrivande länderna i fråga om regelförenkling inom EU. Vid sidan av har endast ytterligare två länder inom EU, och , inrättat ett regelråd. Erfarenheter visar att ett fristående regelråd har haft stor betydelse för utvecklingen av regelförenklingsarbetet. Regeringen kommer att utvärdera verksamhet och överväga att förlänga verksamheten till efter 2010. Ett effektivt och resultatinriktat förenklingsarbete tjänar på att det finns tydliga och mätbara mål för hur mycket företagens administrativa kostnaderna ska minskas med. På så sätt fungerar 25-procentsmålet som en viktig drivkraft i förenklingsarbetet. förtjänar det att understrykas att det övergripande målet för regelförenklingsarbetet om att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag är vidare än att bara minska företagens administrativa kostnader. Regeringen låter mäta företagens administrativa kostnader för att få ett kvalificerat och kvantitativt underlag att arbeta med för att förenkla regler, tillämpningar och procedurer. Mätningarna ger också information om hur stora de administrativa kostnaderna är till följd av de statliga regelverken och utgör därmed ett index att mäta resultaten mot. En uppdatering av mätningarna avseende förändringen av företagens administrativa kostnader för perioden till har genomförts . Uppdateringarna visar att de totala administrativa kostnaderna har minskat med . Minskningen är ett trendbrott i regelförenklingsarbetet. Flera av de utredningar som regeringen tillsatt är nu också slutförda. Om utredningarnas förslag genomförs kommer det att minska den administrativa bördan ytterligare. Exempelvis kan nämnas utredningsbetänkandet Enklare redovisning (SOU 2008:67), där förslagen innebär en minskning av den administrativa bördan med . Regeringen beslutade om ett fortsatt regelförenklingsuppdrag till departement och myndigheter. Huvudinriktningen för uppdraget är att fortsatt identifiera nya förenklingsåtgärder som ger stor effekt i närtid för företagen. Eftersom mer än hälften av de administrativa kostnaderna för de svenska företagen härrör från lagstiftning som har sin grund i eller motsvarar EG-rättsliga krav kommer stor vikt att läggas vid förenklingar på EU-nivå. Regelförenkling är ett långsiktigt förändringsarbete som berör många aktörer på många olika nivåer. Det handlar om attityder, förhållningssätt och insikter om hur regler som i första hand tillkommer för att uppnå ett visst syfte, kan utformas på ett för företagen enkelt, kostnadseffektivt och ändamålsenligt sätt. Regelförenkling handlar i förlängningen också om att verksam- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 heten på myndigheter och departement ska bli effektivare. Regeringen har startat ett förändringsarbete på det statliga området. Utöver arbetet på central nivå i myndigheter och på departement är dock den regionala och lokala nivån betydelsefull i arbetet med regelförenkling. Länsstyrelser, landsting och kommuner har exempelvis viktiga roller vad gäller tillämpning och tillsyn av lagar och förordningar. Det är också länsstyrelser, landsting och kommuner som företagen i många fall möter när regelverket tillämpas i praktiken. Re- geringen avser därför att ta initiativ till insatser som stimulerar arbetet med regelförenkling på lokal och regional nivå. En efterfrågad åtgärd från näringslivet är att minska uppgiftslämnandet för företagen. har haft i uppdrag att se över hur företagens uppgiftsinlämnande till statliga myndigheter kan minska. har lämnat konkreta förslag på hur företagens uppgiftslämnande kan minskas och hur hanteringen av uppgifter kan samordnas och effektiviseras samt hur uppgifterna kan återanvändas. Verket föreslår bland annat inrättandet av ett nytt samordningsorgan. Redovisningen av uppdraget bereds nu inom . Att utveckla indikatorer eller andra uppföljningsinstrument i syfte att följa upp och synliggöra förbättringar i andra delar av förenklingsarbetet än administrativa kostnader är en prioriterad fråga för regeringen. Utvecklingen i andra länder har också gått mot att bredda förenklingsarbetet till annat än administrativa kostnader samt att utveckla processerna i förenklingsarbetet. Det har därför uppstått ett behov av att framöver utveckla metoder som täcker annat än administrativa kostnader men också att analysera de administrativa kostnaderna närmare. Bland frågor som är aktuella kan nämnas en analys av Business as Usual-kostnader () i de uppmätta administrativa kostnaderna. eller affärskritiska kostnader är i regelförenklingssammanhang regelstyrda kostnader som företagen sannolikt skulle ha haft oavsett om regleringen funnits. Som exempel kan nämnas bokföringskostnader. Även en närmare analys av för företagen irriterande regler är viktigt. Re- geringen avser att bygga upp en djupare kunskap kring reglers effekter för företag och samhälle för att på så sätt ta fram fler och relevanta verktyg för regelförenkling. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Konkurrens - ett viktigt medel Effektiv konkurrens är ett kännetecken för väl fungerande marknader. Konkurrens sporrar kreativitet, tillvaratar nytänkande och stimulerar kommersialiseringen av nya affärsmöjligheter. Detta leder till ett dynamiskt näringsliv med konkurrenskraftiga företag som har förutsättningar att växa och anställa ny personal vilket leder till att bryta utanförskapet. Ökad konkurrens medför också att köparnas valfrihet ökar och leder till högre kvalitet och lägre priser. En god konkurrenssituation bidrar till ökad produktivitet och till lägre inflationstryck. Den samhällsekonomiska betydelsen av en effektiv konkurrens illustreras väl av kartellbekämpning och i avgöranden. Effektiva och väl anpassade regelverk är viktiga faktorer för väl fungerande marknader. I takt med att marknader förändras och utvecklas måste det säkerställas att det finns moderna konkurrensregler och en effektiv tillsynsmyndighet. I tillsynen blir det extra viktigt att har förutsättningar att inhämta den information som behövs. I detta sammanhang bör regelverket som styr myndighetens möjligheter till informationsinhämtning ses över och moderniseras. Marknadens förtroende för regelverk och tillsyn måste vara stort. Konkurrenspolitiken handlar dock inte bara om att säkerställa att vi har moderna konkurrensregler och en effektiv konkurrensmyndighet. Konkurrenspolitiken har ett bredare angreppssätt som utgår ifrån att man måste ta vara på varje möjlighet att överväga konkurrensförbättrande åtgärder inom hela samhällsekonomin. Även om har en stark ekonomi och ett i internationellt perspektiv avreglerat och konkurrenskraftigt näringsliv är prisläget i högt inom många områden i jämförelse med andra länder. En huvudsaklig orsak till detta är en bristande konkurrenssituation, vilket också gör att prisstegringar riskerar att bli mer märkbara och långvariga.