prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Anslaget minskas med till följd av en generell neddragning på i syfte att skapa utrymme för omprioriteringar inom kulturområdet. Mot bakgrund av den nya språklagens genomförande förstärks anslaget till och folkminnen med . För att stärka teckenspråkets ställning i samband med införandet av den nya språklagen överförs dessutom från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, till och folkminnen . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 3:5 och folkminnen . beräknas anslaget till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6 Bildkonst, arkitektur, form och design Avsnittet omfattar Statens kulturråds bidragsgivning inom bild- och formområdet samt Statens konstråds insatser för den konstärliga gestaltningen av den gemensamma Vidare omfattas verksamhet vid Rådet för arkitektur, form och design samt . Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom Bildkonst, arkitektur, form och design, utgiftsområde 17 Bildkonst, arkitektur, form och design 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 4:4 Främjande av hemslöjden 4:5 Bidrag till bild- och formområdet Summa Bildkonst, arkitektur, form och design 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har förutom målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129, se avsnitt 4.3) antagit mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). -Arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling. -Kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. nu kan ha ett helhetsperspektiv när det gäller boende, stadsutveckling etc. och innefatta såväl anlagda miljöer, byggnader som föremål. fick också i uppdrag att överta vissa av de uppgifter Rådet för arkitektur, form och design har haft. Det gäller främst att aktivt främja och förmedla kunskap om arkitekturens, formens och designens roll i samhället. ska i detta uppdrag söka samarbete med andra myndigheter och aktörer som på olika sätt ansvarar för arkitektur-, form- givnings-, samhällsplanerings- och stadsutvecklingsfrågor. I det nya uppdraget ingår även att -Kulturhistoriska och estetiska värden i vara en mötesplats för form och design, ett upp- befintliga miljöer ska tas till vara och förstärkas. -Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas. -Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande ska på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. -Svensk arkitektur, formgivning och design ska utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. Arkitektur, form och design Rådet för arkitektur, form och design gavs genom ett tilläggsdirektiv i uppdrag att lämna förslag till hur en befintlig myndighet eller institution i en permanent form kan främja och förmedla kunskap om hur en ökad kvalitet inom arkitektur, form och design kan bidra till samhällsutvecklingen. Utgångspunkten var att uppgiften skulle övertas av en befintlig myndighet eller institution fr.o.m. , då rådets arbete skulle avslutas. Rådet presenterade detta uppdrag i form av en rapport som därefter remitterades. Rådet för arkitektur, form och design avslutade sitt uppdrag . har fått regeringens uppdrag att utöver arkitekturområdet också omfatta formgivning och design i sin verksamhet. drag som innehas av Föreningen . En strategi för hur det framtida arbetet ska utföras har tagits fram och rapporterades till regeringen . I de delar som berör uppdraget att vara mötesplats för form och design utfördes rapporten i samråd med Svensk Form. I rapporten anges att museet vill utveckla sitt folkbildande uppdrag att tolka och förmedla expertkunskaper till en bredare allmänhet, men också att vara en arena för experter inom arkitektur och design. ska omorganiseras och inleda och fördjupa tvärsektoriella samarbeten om sådant som framtidens boende och delaktighet i det offentliga rummet. ökade antalet besökare till . En bred programverksamhet och ett intensivt internt arbete med samlingarna pågick . Föreningen har ännu regeringens uppdrag att nationellt driva en mötesplats för form och design. Beslutet att överföra detta uppdrag till resulterade i att Svensk Form minskade sin personalstyrka och ändrade sin inriktning på den publika verksamheten. Samarbeten mellan föreningen och museet har inletts. Föreningen har därtill flyttat till mer ändamålsenliga lokaler i anslutning till . Svensk Form satsade på sin kärnverksamhet att främja svensk design nationellt och internationellt. Medlemsverksamheten har varit fortsatt omfattande, såväl i föreningens huvudlokaler på i , som i de elva regionala föreningarna. Fokus för Svensk Form har liksom föregående år varit hållbar utveckling. Föreningen ger två utmärkelser. Design S Swedish Design Awards delades ut för . Utmärkelsen vill främja ny, ung design. Svensk Form samverkar brett såväl inom som utom landet med myndigheter, privata aktörer, näringsliv, enskilda formgivare och designers, nätverk och organisationer. I samarbete med , Sida och ett antal ambassader har Svensk Form turnerat vandringsutställningar runt om i världen. Ett exempel är (Svenska frön) som visar på vikten av en trygg och säker uppväxtmiljö för barn. i har statliga bidrag som specialmuseum för mode, design och konsthantverk och har ett nationellt nätverksuppdrag för området. har särskilt arbetat för att nå en ny, bredare och yngre publik. Detta har lyckats bl.a. genom att museet samarbetat tvärsektoriellt. Museet har även genom samarbeten stärkt sin roll i det nationella nätverksuppdraget ger bidrag till 24 länshemslöjdskonsulenter och fem rikskonsulenter samt samordnar hemslöjdskonsulentverksamheten, bl. a. genom seminarier och fortbildning för konsulenterna. Genom konsulentverksamheten når slöjden ut till en stor målgrupp, geografiskt spridd över hela landet. Länshemslöjdskonsulenterna räknar med att de i genomsnitt avsätter av tiden till arbete med och för barn och ungdomar. Genom Nämndens för hemslöjdsfrågor bidragsgivning har utvecklingsprojekt, utställningar, kurser, programverksamhet och seminarier samt större gemensamma manifestationer blivit möjliga. Det arbete som bedriver är inriktat på att främja hemslöjden ur tre perspektiv; att stärka intresset för området, öka kunskapen och att stärka positionen för utövarna i hela landet. presenterade dåvarande en rapport om slöjden som näringsgren. Rapporten lyfter fram den viktiga utvecklingen inom hemslöjdsområdet mot entreprenörskap och ökande försörjningsmöjligheter för de som är sysselsatta inom området. har haft dialog med olika högskolor kring den högre hemslöjdsutbildningens framtida placering. Utbildningen kommer att placeras vid . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Arkitektur och design har en viktig roll i arbetet för en hållbar utveckling. Att kombinera miljötänkande med en funktionell estetik som utgår från människors behov är en viktig uppgift för alla berörda. Regeringens insatser på området har bidragit till att öka medvetenheten om hur en ökad kvalitet inom arkitektur, form och design kan bidra positivt till samhällsutvecklingen. Regeringen stärker detta arbete. Svensk design och arkitektur fortsätter att väcka internationellt intresse. Fortsatt tvärsektoriell samverkan inom området för en fortsatt god utveckling, såväl nationellt som internationellt. Statens konstråds uppgift är att berika den gemensamma miljön med konst, sprida kvalificerade uppdrag och ge ökade försörjningsmöjligheter för konstnärer i hela landet. har avslutat en omfattande inventering av byggnadsanknuten konst beställd . har 24 större konstverk placerats ut i olika offentliga miljöer, vilket också innebär att lika många konstnärer har fått större uppdrag. Dessutom har 105 konstkollektioner placerats ut på statliga myndigheter och företag. Verksamheten har alltmer inriktats på barns och ungdomars miljöer. har samarbetat aktivt med byggherrar, fastighetsbolag, brukare och allmänhet. Myndigheten har även bedrivit ett aktivt pedagogiskt uppsökande arbete kring den offentliga konsten. I budgetpropositionen (prop. 2006/07:1) gjorde regeringen, liksom den tidigare regeringen, bedömningen att statens ansvar för den offentliga konstnärliga gestaltningen bör renodlas i allt högre grad till att gälla de statliga miljöerna. Att Statens konstråds, liksom andra statliga myndigheters, kompetens inom gestaltning av offentliga miljöer kan nyttjas för samverkan med till exempel kommuner ser regeringen som positivt och utvecklingsbart. godkändes ett nytt avtal om utställningsersättning. Avtalet har förhandlats fram mellan på uppdrag av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 regeringen och företrädare för bildkonstorganisationer. Avtalet omfattar statliga myndigheter, institutioner eller annan arrangör som erhåller statliga bidrag för sin verksamhet. Avtalet har medfört en modernisering av beräkningsgrunderna för all slags bildkonst, en breddning av ersättningarna till att även gälla konceptuell konst och videokonst samt en generell ökning av ersättningsnivåerna. Avtalet fungerar även som en förebild för andra offentliga och privata utställare. De statliga insatserna på området leder till att den offentliga miljön berikas med konst. Ansvaret för hur den gemensamma miljön ser ut bör dock delas av flera. Regeringen ger sina bedömningar kring gestaltning av offentliga miljöer i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3). När det gäller bidragsgivningen inom bild- och formområdet är det viktigt att det finns utrymme för förnyelse och utveckling. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 825 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 825 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens konstråds förvaltningskostnader. har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön. I detta ligger att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet, medverka till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten och sprida kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. Vid konstsatsningar i offentliga miljöer som inte brukas av staten, ska främst prioritera fast konst till bostadsområden samt skolor och andra miljöer där barn och ungdomar vistas. Kvalificerade uppdrag ska spridas till många konstnärer. Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 4:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:1 . beräknas anslaget till respektive . 6.6.24:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön beställa konstverk, som inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 2013. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att finansiera konstförvärv beslutade av . Vidare finansieras konstförvärv med medel som fördelas av till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer. Tabell 6.5 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 medelsförvaltning och personaladministration. Tabell 6.6 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet minskar anslaget med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön . beräknas anslaget till respektive . Tabell 6.8 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 4:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell neddragning på i syfte att skapa utrymme för omprioriteringar inom kulturområdet. För att möta de ökade kostnader en förbättrad regional representation i nämnden har medfört tillförs anslaget . 6.6.34:3 bakgrund av ovanstående föreslår reger- ingen att anvisas under anslaget 4:3 . beräknas anslaget till respektive . 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 225 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 225 tkr prisnivå. Anlaget används till förvaltningskostnader. Nämnden ska ta initiativ till, planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd. Nämnden fördelar inom sitt verksamhetsområde statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet. Vidare samordnar nämnden hemslöjdskonsulentverksamheten och prövar frågan om huvudmannaskap för konsulen- 6.6.44:4 Främjande av hemslöjden 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 23 016 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 016 tkr prisnivå. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6.6.54:5 Bidrag till bild- och formområdet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till hemslöjdskonsulenternas verksamhet, och projekt inom hemslöjdsområdet. har som mål att stärka hemslöjdens position i samhället och är ett centralt organ för landets ideella hemslöjdsföreningar. Tabell 6.10 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 4:4 Främjande av hemslöjden Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell neddragning på i syfte att skapa utrymme för omprioriteringar inom kulturområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:4 Främjande av hemslöjden . beräknas anslaget till respektive . Anslagets ändamål är att finansiera bidrag till bild- och formområdet, såsom statsbidrag till kulturella ändamål, statsbidrag till vissa utställare inom bild- och formområdet, statsbidrag till konsthantverkskooperativ samt statligt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder. Tabell 6.12 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 4:5 Bidrag till bild- och formområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:5 Bidrag till bild- och formområdet . beräknas anslaget till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten och dess ersättningar inom teater-, dans- och filmområdet samt nämndens internationella konstnärsutbytesverksamhet och bevakning av konstnärernas sociala och ekonomiska villkor samt löpande bevakning av trygghetssy- stemens utformning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Vidare omfattas författarfonds verksamhet, med i första hand fördelning av biblioteksersättning till konstnärer inom ordområdet, samt Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) fördelning av den individuella visningsersättningen till bildkonstnärer. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom Kulturskaparnas villkor, utgiftsområde 17 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen framgår av avsnitt 3.3. Regeringens insatser för kulturskapare handlar i första hand om att skapa bättre förutsättningar för ett vitalt kulturliv som ger arbete och försörjning åt kulturskapare och som minskar beroendet av de generella bidragssystemen. Tillämpningar och förändringar av regelverk inom andra verksamhetsområden påverkar konstnärsgruppernas arbetsvillkor. har lanserat en informationsplats på Internet som riktar sig till konstnärer. Tjänsten ska ge enkel information till konstnärerna om trygghetssystemen och skattesystemet, och informera om villkor och regelverk för konstnärer. har beslutat om ca i stipendier och bidrag till mer än 1 800 konstnärer inom konstområdena bild/form, musik, teater, dans och film. Fördelningen är lika mellan kvinnor och män. För konstnärerna inom ordområdet beviljades 2008 genom den s.k. biblioteksersättningen för bl.a. stipendier och ersättningar till författare, översättare, illustratörer och fotografer. Nämndens utvärdering visar att stipendier generellt gör att konstnärens egna inkomster från konstnärlig verksamhet ökar. För konstnärliga upphovsmän som bild- och formkonstnärer, tonsättare, koreografer, filmare, dramatiker och författare som har små eller obefintliga möjligheter att få arbete i ett institutionssystem är bidragsgivning av särskilt stor betydelse. har ett flertal analyser och rapporter lämnats som belyser konstnärernas villkor. Bland annat kan nämnas Konstnärernas inkomster en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden 20042005. I betänkandet Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21) kartlades hur trygghetssystemen inom bl.a. socialförsäkringsområdet förhöll sig till konstnärlig verksamhet. Som ett bestående resultat av utredningen har numera ett utvidgat uppdrag för att löpande följa och analysera utvecklingen av trygghetssystemen i förhållande till konstnärlig verksamhet. Som ett led i att stärka möjligheterna för konstnärerna att leva på sin konstnärliga verksamhet har regeringen bland annat inrättat Musikalliansen, som den tidigare Dansalliansens verksamhet har stärkts. Satsningarna, som har som förebild, uppgick till sammanlagt . Den internationella utbytesverksamheten fortsätter att visa positiva resultat. Iaspis har utgjort en förebild för en fortsatt utvidgning av den internationella verksamheten till både dans- och formområdet. Regeringen avsatte ytterligare för nysatsningar inom bl.a. dessa områden. Det internationella utbytet och stipendierna leder till konstnärlig fördjupning och förbättrade arbets- och inkomstmöjligheter. Biblioteksersättningen utges till upphovsmän av litterära verk föfattare, översättare, tecknare och fotografer för användning av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken. Ersättningen utges bl.a. från den statistik över utlånade verk som rapporteras in till . Noterbart är att den senaste biblioteksstatistiken visar att andelen böcker skrivna på svenska har ökat i förhållande till annan litteratur. Detta innebär i sig ökade ersättningar för upphovsmännen. () och () är viktiga arbetsgivare och uppdragsgivare för fristående kulturskapare. Regeringen har i propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 2010 2013 (prop. 2008/09:195) föreslagit att SR och SVT ska fortsätta att fördjupa, utveckla och vidga sitt utbud inom ramen för kulturuppdraget i de nuvarande sändningstillstånden. Bland annat av det skälet ska företagens medelstilldelning höjas 2010. Därefter höjs tilldelningen . De olika konstnärspolitiska bidragen och ersättningarna är betydelsefulla för konstnärers försörjnings- och arbetsmöjligheter. Genom de olika stödformerna främjas konstnärers möjligheter att ägna sig åt konstnärlig fördjupning och nyskapande. De internationella utbytesverksamheterna är framgångsrika och bidrar både till utvecklingen av de enskilda konstnärskapen liksom till en ökad kunskap om svenskt konstliv utomlands. Att vidga kulturskaparnas arbetsmarknad bl.a. genom att stimulera en ökad efterfrågan och genom att bättre tillvarata kulturskaparnas kunnande inom fler delar av samhällslivet är en väsentlig uppgift för kulturpolitiken. Regeringen bedömer att förslaget om en utveckling av SR:s och SVT:s kulturutbud under nästa tillståndsperiod för företagen kommer att få positiva effekter för kulturskaparna. Ett utvecklat och aktuellt analysarbete inom ramen för verksamhet möjliggör adekvat utveckling och omprövning av bidragsformer, och är därför avgörande för verksamhetens förmåga att möta de behov av beslutsunderlag som förväntas av beslutsfattare och mottagare. Att utveckla och främja konstnärers entreprenörskap är av fortsatt betydelse för en utveckling av de kulturella näringarna och arbetsmarknaden. En sådan utveckling leder till ökade möjligheter för konstnärer att bättre leva av sitt konstnärliga arbete som fler människor ges möjlighet att i olika former ta del av konst och kulturupplevelser. har genomfört en granskning av bidragsgivning inom bl.a. . Se avsnitt 3.5. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.