prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — 2Motsvarar 17 985 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 015 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Nämnden har till uppgift att besluta om statliga ersättningar och bidrag till bild-, form-, ton-, teater-, dans- och filmkonstnärer samt att hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Syftet med verksamheten är att genom fördelning av ersättningar och bidrag verka för att förbättra konstnärernas villkor. har även att fördela stöd till produktion av kortfilm under anslaget 10:1 Tabell 7.3 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 5:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell neddragning på i syfte 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att skapa utrymme för omprioriteringar inom kulturområdet. Regeringen beräknar att öka anslaget med ytterligare . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 5:1 . beräknas anslaget till respektive . 7.6.25:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 324 168 tkr prisnivå. 3Motsvarar 324 168 tkr prisnivå. Anslaget används bl.a. för ersättning till bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning). Medel fördelas efter beslut av styrelsen för . Vidare fördelas en del av visningsersättningen individuellt. Den individuella visningsersättningen fördelas på basis av det offentliga innehavet av konstnärens verk i enlighet med kriterier som fastställts av upphovsrättsorganisationen Bildkonst Upphovsrätt i (BUS). Fördelningen av ersättningen regleras i förordning. Biblioteksersättning lämnas i enlighet med förordningen (1962:652) om . Vidare lämnas bidrag till konstnärer. Bidragen har formen av exempelvis konstnärsbidrag, projektbidrag, stöd till internationellt kulturutbyte och långtidsstipendier. Styrelsen för fördelar bidragen till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker och fördelar bidrag till övriga konstnärer. De som enligt lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde fördelar bidrag under anslaget disponerar medel för administration under anslaget. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 7.5 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 7.6 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell neddragning på i syfte att skapa utrymme för omprioriteringar inom kulturområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer . beräknas anslaget till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna och landsarkiven samt bidrag till regional arkivverksamhet. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom Arkiv, utgiftsområde 17 6:2 Bidrag till regional arkivverksamhet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har antagit mål för den statliga arkivverksamheten i arkivlagen (1990:782). Verksamheten syftar till att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, till att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling samt till metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet. Ovanstående inriktning är beslutad av (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307). Det arkivmaterial som förvaras hos de statliga arkivmyndigheterna, dvs. och landsarkiven, är omfattande och under ständig tillväxt. Det rörde sig 2008 om pappershandlingar och ca 3 miljoner kartor och ritningar. Det handlar i första hand om arkivmaterial från statliga myndigheter. Tillväxten vad gäller pappershandlingar var högre än föregående år och uppgick till . Detta förklaras av vissa större leveranser , bl.a. äldre arkiv. Antalet kartor och ritningar ökade med hela 940 000 objekt, främst genom ett omfattande material från . Accessionen av elektroniska handlingarna minskade tillfälligtvis jämfört med föregående år. har arbetet fortsatt med en rad bevarandeprojekt, både på det digitala och det analoga området. Bland annat har myndigheten arbetat med metodutveckling för att tillgängliggöra äldre ADB-system från 1970- talet. Fortsatt viktigt är utvecklingsprojektet för långsiktigt digitalt bevarande vid , som driver tillsammans med bl.a. Kungl. utvärderades verksamheten av externa bedömare och ett beslut om projektets fortsättning ska fattas . De statliga arkivmyndigheterna utövar tillsyn över närmare 1 851 tillsynsobjekt. genomfördes totalt 255 inspektioner vilket är ungefär samma antal som föregående år. Arbetet med reviderade regler om e-hand- lingar och nya regler om en processorienterad arkivredovisning har varit prioriterade . De nya föreskrifter som antogs om arkivredovisningen satte punkt för ett flerårigt utvecklingsarbete. Föreskrifterna på dessa båda områden har utarbetats för att bidra till effektivare informationsflöden och att informationens tillgänglighet säkerställs. De innehåller krav som ska fungera både i myndigheternas verksamhet och när informationen senare tillhandahålls hos arkivmyndigheterna. minskade åter antalet fysiska besök vid arkivinstitutionerna något jämfört med föregående år, från ca 81 000 till ca 77 000. ökade antalet framtagna volymer. Myndigheterna besvarade också ett ökande antal förfrågningar från andra myndigheter, forskningen och allmänheten; sammantaget ca 168 2008, vilket är något mer än föregående år. En stor del av förfrågningarna är av förvaltningskaraktär och handläggs vid landsarkiven. Till exempel var bouppteckningsärenden och ärenden som rörde inskrivningsmyndighetens arkiv. Det teknikskifte som under påverkat arkivens verksamhet fortsätter också genom att digitalt tillgängliggörande blir allt viktigare, som t.ex. mikrofilm minskar i betydelse. Antalet exponeringar av mikrofilm fortsatte att sjunka i snabb takt, som de digitala kanalerna utnyttjas i allt större utsträckning. Arkivmyndigheterna gör omfattande insatser för att öka tillgängligheten till och överblicken över arkivmaterialet, inte minst genom att ta till vara de möjligheter som den nya tekniken ger. Särskilt värt att uppmärksamma är det projekt som drivits tillsammans med Kungl. och f.d. Statens ljud- och bildarkiv för att skapa en gemensam sökmöjlighet i institutionernas samlingar. En första etapp slutfördes när den nya söktjänsten Sondera lanserades. Även inom arkivpedagogik och publik verksamhet har myndigheterna genomfört en rad insatser. Storskalig skanningverksamhet inom arkivområdet genomförs vid Mediakonverteringscentrum i , . Totalt producerades under året 22,6 miljoner digitala bilder, vilket motsvarar ca 100 000 bilder . bokföringshandlingar från slutfördes , medan arbetet med fortsatte enligt plan. Resterande uppdrag avsåg främst och ett antal kommuner. Svensk Arkivinformation, en enhet inom som är belägen i , bedriver bl.a. skanning och indexering av svenskt arkivmaterial. har 2007 på regeringens uppdrag genomfört en översyn av verksamheten. har en rad insatser gjorts för att uppnå ekonomisk balans i verksamheten och det ekonomiska resultatet har förbättrats avsevärt. är en enhet inom med uppgift att, mot ersättning, tillhandahålla förvaringstjänster och förebyggande föremålsvård på museiområdet. Även verksamheten vid Museitjänst sågs över på uppdrag av regeringen. konstaterade i översynen att verksamhetsgrenen har stor potential men bedömer bl.a. att det krävs stora investeringar för att lokalerna ska kunna attrahera nya hyresgäster. Det internationella samarbetet på arkivområdet har varit omfattande. Inom EU är en aktiv part, som bl.a. på regeringens uppdrag deltar i medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande tillsammans med Kungl. Tyngdpunkten i det internationella arbetet har 2008 legat på IT-området, med inriktning på ökad samordning av standarder och system samt metoder för långsiktigt bevarande av digital information. På uppdrag av Sida genomför ett utbildningsprogram kallat in Service of Democracy. Utbildningen riktade sig till ett antal länder i . har fått i uppdrag av regeringen att inordna verksamheten vid myndigheten biografiskt lexikon. Inordnandet genomfördes och myndigheten har integrerats som en enhet i . Verksamhetsövergången har varit framgångsrik. Måluppfyllelsen inom verksamhetsområdet arkiv bedöms vara mycket god. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Genom det arbete som bedrivits bidrar arkiven i hög grad till att även vårt moderna kulturarv kan bevaras för framtiden. Statens insatser på arkivområdet gör det möjligt för medborgarna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial. Därmed upprätthålls offentlighetsprincipens krav och förutsättningar skapas för ökad kunskap på olika områden. Även regionalt och lokalt inom arkivsektorn bedrivs ett omfattande arbete. Dels handlar det naturligtvis om att tillhandahålla efterfrågad samhällsinformation som förvaras på orten till medborgare i hela landet. Men det handlar ofta också om att lokalt finna nya innovativa samarbetsmodeller för att bredda arkivens användningsområden och nå ut till nya grupper. På så vis kommer det rika material som finns i arkiven ofta med lokal eller regional anknytning fler till del och kan användas i nya sammanhang, exempelvis i pedagogisk verksamhet eller i det regionala utvecklingsarbetet. För arkivsektorn i dess helhet kvarstår dock en rad utmaningar som måste mötas med fortsatt kunskapsuppbyggnad, särskilt vad gäller långsiktigt digitalt bevarande och bättre utnyttjande av digital teknik för att tillgängliggöra samlingarna. På grund av den digitala utvecklingen så blir det tvärsektoriella samarbetet mellan arkiv, bibliotek, museer och audiovisuella samlingar också allt viktigare. är det även av stor betydelse att och landsarkiven kan fortsätta att utvecklas för att möta de krav som uppkommer genom den ökade betydelse som informationsfrågorna fått i den offentliga förvaltningen. Det är t.ex. inte längre möjligt att avgränsa arkivaspekterna till ett omhändertagande i efterhand av redan skapade handlingar. Med teknikutvecklingen följer att arkivaspekter måste beaktas redan när informationssystem skapas och att arkivarien behöver inta en mer proaktiv roll. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 340 930 tkr prisnivå. 3Motsvarar 336 286 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för och landsarkiven, som är statliga arkivmyndigheter med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet. , som är chefsmyndighet för landsarkiven, är central förvaltningsmyndighet för arkivfrågor och har det högsta överinseendet över den offentliga arkivverksamheten. är arkivmyndigheter inom sina respektive distrikt. stadsarkiv och Värmlandsarkiv har funktion som landsarkiv inom respektive . I den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) redovisar regeringen sin bedömning att ska ombildas till en sammanhållen myndighet genom att de sju landsarkiven avvecklas och deras verksamhet inordnas i fr.o.m. . innehar fr.o.m. uppgiften att fortsätta och slutföra utgivandet av verket Svenskt biografiskt lexikon. överförs verksamheten vid till . Vid finns en verksamhet och en arkiv. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till ca . Tabell 8.3 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 6:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Regeringen beräknar att anslaget tillförs för arkivkostnader för arkiv . Regeringen beräknar att anslaget minskar med när verksamheten vid förs över till . Regeringen beräknar att anslaget minskar med och med ytterligare till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:1 . beräknas anslaget till respektive . 8.6.26:2 Bidrag till regional arkivverksamhet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 406 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 406 tkr prisnivå. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslagets ändamål är att finansiera bidrag till regional arkivverksamhet. Medel under detta anslag fördelas av genom arkiv. Syftet med bidraget är att främja den regionala arkivverksamheten och att bättre integrera folkrörelsearkiven i den regionala kulturpolitiken. Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 6:2 Bidrag till regional arkivverksamhet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell neddragning på i syfte att skapa utrymme för omprioriteringar inom kulturområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:2 Bidrag till regional arkivverksamhet . beräknas anslaget till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten () verksamhet samt bidragen till kulturmiljövård och kyrkoantikvarisk ersättning. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom Kulturmiljö, utgiftsområde 17 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 177 har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Dessutom har antagit mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). De övergripande målen för verksamhetsområdet är: -ett försvarat och bevarat kulturarv -ett hållbart samhälle med goda och stimulerande miljöer och med kulturmiljöarbetet som en drivande kraft i omställningen -allas förståelse, delaktighet och ansvarstagande för den egna kulturmiljön -nationell och internationell solidaritet och respekt för olika gruppers kulturarv. RAÄ har som myndighet en sammanhållande roll i kulturmiljösektorns gemensamma utvecklingsarbete; ett arbete som omfattar alla myndigheter, institutioner, organisationer och ideella föreningar inom sektorn. RAÄ:s utvecklingsarbete följer den inriktning och verksamhetsutveckling som lades fast . Myndighetens ambition är att ha överblick över hela sitt ansvarsområde, driva kulturarvsfrågor i dialog med andra samhällssektorer, vara ett centralt stöd, samordna aktörer samt utvärdera kulturmiljöarbetets effekter. Omlokaliseringen av delar av verksamheten till har slutförts, men omställningsprocessen har påverkat myndighetens möjligheter att fullgöra sina uppdrag, bl.a. har vissa av myndighetens verksamheter och uppgifter försenats. I sitt myndighetsarbete samverkar RAÄ med bl.a. andra statliga myndigheter, utbildningsväsendet, organisationer och näringsliv. Insatserna har fokuserats på att dels i fördjupad samverkan med andra myndigheter utveckla metoder och synsätt som underlättar för myndigheterna att i sin verksamhet ta tillvara och utveckla kulturmiljön, dels att i samarbete med länsstyrelserna, ge tydligare vägledning och bättre stöd för tillämpningen av det ekonomiska styrmedel som anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård innebär samt hur landsbygdsprogrammet ska användas för bevarande och bruk av kulturmiljön. Inom ramen för bidraget till kulturmiljövård har RAÄ genom länsstyrelserna medverkat till finansiering av nästan 2 000 projekt inom områdena byggnadsvård, kulturlandskapsvård, fornvård samt information och tillgängliggörande. Antalet användare av RAÄ:s e-tjänster ökar kontinuerligt. Utvecklingen av informationssystemen och e-tjänster för samsökning, dialog och delaktighet sker i samverkan med den regionala kulturmiljövården och andra centrala myndigheter, t.ex. inom satsningen K-samsök. har RAÄ tillfört ny information om ca 40 000 byggnader och fornlämningar i myndighetens egna system. Totalt finns kulturhistorisk information om ca 1,7 miljoner forn- och kulturlämningar, ca 70 000 byggnader, ca 80 000 fotografier samt ca 250 000 historiska kartor tillgängliga över Internet. På den regionala nivån ansvarar länsstyrelserna för myndighetsarbete inom området. Många länsstyrelser har arbetat med att utveckla tvärsektoriella arbetsformer med berörda sektorer som natur, jordbruk, fysisk planering. Syftet är att nå en bättre effektivitet och kvalitetssäkring i tillståndsgivning samt tillsyn. regleringsbrev för länsstyrelserna har i fått regeringens uppdrag att, i bred samverkan med framför allt RAÄ, bl.a. se över kulturmiljöfunktionernas arbetsformer och möjligheter till förbättrad samverkan inom respektive länsstyrelse samt mellan länsstyrelserna. Även de regionala museerna är en aktiv samverkanspart i kulturmiljöarbetet på nationell och regional nivå. De utgör en del av kulturmiljövården som många människor kommer i kontakt med, när man söker kunskap om byggnadsvård, arkeologi eller lokal historia. De regionala museerna har ofta nära samarbete med hembygdsrörelsen. RAÄ har i arbetet för en hållbar samhällsutveckling fortsatt verkat för att fördjupa samarbetet på central nivå inom kulturmiljö- och naturmiljösektorerna. RAÄ:s ambition med ett ökat samarbete är att natur- och kulturperspektiven ska samverka i samhällsutvecklingen för att kraftfullt bidra till att uppfylla miljömålen. är också, tillsammans med , , Formas och Delegationen för hållbara städer, delaktigt i regeringens ambition att stärka samverkan inom kultur- och miljöpolitiken. Detta arbete inriktas främst på arkitekturens roll för en hållbar stadsutveckling. Regeringens uppdrag till RAÄ, att föreslå hur en ratificering av den europeiska landskapskonventionen kan genomföras i , har inneburit ett fördjupat utbyte mellan RAÄ och olika myndigheter och organisationer. Detta har gällt frågor om betydelsen av en helhetssyn på landskapet i arbetet med olika samhällsprocesser, så som infrastrukturplanering, klimat- och energiarbetet, regional utveckling samt folkhälsa. RAÄ har regelbundna verksöverläggningar med , och . Detta har bl.a. resulterat i myndigheternas gemensamma slutsats att arbetet med samverkan inom landsbygdsprogrammet bör utvecklas. Dialogen mellan RAÄ och om samverkan i tidiga skeden av infrastrukturplanering för att nå ett gemensamt och lösningsorienterat arbetssätt i planeringsprocessen har fortsatt. RAÄ har i samarbete med medverkat aktivt i arbetet med världsarvskonvention, dels genom arbetet med svenska världsarv, dels genom att bidra med expertis i andra länders nomineringar. Genom RAÄ:s samarbete med Sida har viktiga insatser gjorts för att bevara och tillvarata utvecklingsländernas kulturarv, t.ex. i och i . RAÄ har fortsatt arbetet med de s.k. kunskapsföretagen, projekten Det medeltida , och kyrkor. Syftet har varit att finna nya samarbetsformer för projekten. RAÄ:s fördelning av medel till sektorsforskning fortsätter att vara ett viktigt fundament för utvecklingen av kulturmiljövårdens teori och praktik. Inom RAÄ:s uppdragsarkeologiska verksamhet har gjorts flera utvecklingsinsatser som lett till ökade internationella kontakter, ett mer utvecklat interaktivt arbete samt ett ökat kunskapsutbyte med utbildningssektorn. har även en omfattande organisatorisk översyn gjorts. har rätt till viss ersättning av staten för kulturhistoriska kostnader i samband 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 177 med vård och underhåll av kyrkliga kulturminnen. Den kyrkoantikvariska ersättningen bidrar till att det kyrkliga kulturarvet bevarats på ett strategiskt och långsiktigt sätt. Arbetet sker i nära samråd mellan , RAÄ och länsstyrelserna. Verksamhetsområdet kulturmiljö har haft en god måluppfyllelse. De statliga insatserna på kulturmiljöområdet innebär att viktiga delar av kulturarvet bevaras och brukas och att kulturell mångfald främjas och ingår som en naturlig del i ett övergripande samhälleligt klimat- och hållbarhetsperspektiv. Vidare medverkar insatserna till att skapa goda livsmiljöer som ger sysselsättning liksom en attraktiv livs- och boendemiljö där landskapets natur- och kulturvärden värnas. Det är angeläget att fortsätta arbetet med att utarbeta tvärsektoriella samarbetsformer med ett brett ansvarstagande. Samverkan behöver vidareutvecklas med olika sektorer i samhället där kulturarvets aspekter spelar en viktig roll. För att möjliggöra detta är aktuella kunskapsunderlag av stor betydelse, liksom samarbete vad gäller forskning och utveckling. har inte haft någon invändning i revisionsberättelsen avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. insatser för att bevara de kyrkliga kulturminnena (RiR 2008:2) behandlas i regeringens skrivelse, Kyrkoantikvariska frågor (2008/09:220), till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 177 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 209 675 tkr prisnivå. 3Motsvarar 210 061 tkr prisnivå.