prop · GX031d20 · 2009-09-21 00:00:00 — Det kommer att ha stor betydelse för hur kommer att klara sig ur den här krisen. Det är angeläget att detta arbete kan fortsätta och även utvecklas. Det sker bl.a. genom att de regionala varselsamordnarna getts i uppdrag att ta fram underlag åt regeringen inom specifika frågeställningar samt att och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) involveras för att bistå samordnarna vad gäller erfarenhetsutbyte och analyser av utvecklingen nationellt och internationellt. Balanserad sektorisering och effektiv förvaltningsstruktur Människors utvecklingskraft och företags konkurrenskraft i alla delar av landet ska främjas genom en tydligare och mer överskådlig förvaltningsstruktur, en bättre styrning, en ökad lokal myndighetssamverkan samt minskad centralstyrning. Den tvärsektoriella styrningen ska utvecklas som ett led i att effektivisera myndighetsstyrningen och styrningen av den statliga verksamheten. Regeringen har tagit flera olika förvaltningspolitiska initiativ för en mer samlad förvaltningsstruktur inom politikområden med strategisk betydelse för hållbar nationell och regional tillväxt. bildades två nya myndigheter inom näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken, och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys). har bl.a. till uppgift att utveckla och genomföra insatser för stärkt utvecklingskraft i såväl gles- och landsbygder, små och medelstora städer som i storstadsområden. Tillväxtanalys ska utifrån olika perspektiv utvärdera, analysera och redovisa effekter av statens åtgärder för hållbar tillväxt, konkurrenskraft och regioners utvecklingskraft i hela landet. En utgångspunkt för det förvaltningspolitiska utvecklingsarbetet är att bidra till en tydligare och effektiviserad myndighetsstruktur och klargöra vad som bör vara offentliga åtaganden. Det är angeläget att de verksamheter som bedrivs motsvarar regeringens behov, både vad gäller operativt och kunskapsmässigt stöd. Det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering i större utsträckning får en större spridning över landet. Det handlar om att noga pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller andra större orter. En utgångspunkt är att myndigheterna ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Nationella myndigheter har tillsammans med regionala aktörer och länsstyrelser en central roll i det regionala tillväxtarbetet. Även här är ett väl fungerande samspel och samverkan avgörande. Mot bakgrund av resultaten av regeringsuppdraget om tvärsektoriellt samarbete för regional tillväxt konstaterar regeringen att nationella myndigheter i större utsträckning behöver finna sin roll i det regionala tillväxtarbetet och i ökad grad samverka för att kunna bidra till ett effektivt samspel med den lokala och regionala nivån. Myndigheterna behöver i samspelet med regionala aktörer bli tydligare med vad de kan bidra med i det regionala tillväxtarbetet. På liknande sätt behöver den interna regionala samverkan och samordningen i länen stärkas. Därav finns behov av ett fortsatt arbete för tvärsektoriell samverkan för regional tillväxt som involverar nationella myndigheter, länsstyrelser och regionala aktörer. Enligt regeringen behövs ett förtydligande av de nationella myndigheternas uppdrag i det regionala tillväxtarbetet, en utveckling av formerna för samverkan mellan myndigheter och regionala aktörer samt etablering av gemensamma arenor och mötesplatser för strategisk diskussion. Väl förankrade och långsiktiga samverkansuppdrag till nationella myndigheter kommer att ges inom exempelvis områden som utveckling av regionala innovationsmiljöer, utbildningsplanering och kompetensförsörjning samt kulturella och kreativa näringar. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Ett företags- och innovationsklimat i världsklass Det finns ett nära samband mellan entreprenörskap och förnyelse. Därför är , för sin hållbara tillväxt och konkurrenskraft, beroende av att stimulera ett förbättrat klimat för entreprenörskap, företagande och innovationer. Förutsättningarna för hållbar tillväxt handlar alltmer om förmågan till kreativitet och nytänkande, vilken främjas genom öppenhet, tolerans och mångfald. Den lokala, regionala och nationella nivån behöver därför skapa miljöer som behåller och lockar till sig individer som bidrar till detta. Offentliga insatser för innovation och förnyelse har ökat och tydliggjorts genom EG:s regionala strukturfondsprogram för programperioden 20072013. En stor andel av medlen inom programmen satsas på insatser inom forskning, utveckling, innovation och entreprenörskap. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) har regeringen gjort bedömningen att det regionala tillväxtarbetet bör hitta former för ett fortsatt arbete med att utveckla samspelet med den nationella forsknings- och innovationspolitiken. I syfte att ta vara på de samlade resurserna som finns hos den regionala och nationella nivån bör dialogen med regionala aktörer och berörda centrala myndigheter om ett strategiskt arbete med forsknings- och innovationsfrågor på regional nivå utvecklas. Samspelet mellan ramprogram och strukturfonder inom nuvarande programperiod bör också utvecklas som de olika programmens olika målsättningar respekteras. Åtgärder inom näringspolitiken för att främja ett bättre entreprenörskapsklimat och bättre villkor för företag kommer att vara av stor betydelse för att främja en hållbar regional tillväxt. En viktig förutsättning för hållbar lokal och regional tillväxt är ett livskraftigt företagande. Näringspolitiken syftar till att göra det enkelt, självklart och mer lönsamt att starta, driva och äga företag. Generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet, t.ex. genom regelförenklingar och insatser för en väl fungerande kapitalförsörjning är viktiga. I syfte att stärka företagens möjligheter att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen inom ramen för statens åtagande att utarbeta en internationaliseringsstrategi med särskilt fokus på små och medelstora företag. Strategin ska omfatta regional tillväxtpolitik, näringspolitik, handels- och investeringsfrämjande. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utredningen finansieringsinsatser för nya, små och medelstora företag har i betänkandet Innovationer och företagande framtid (SOU 2008:121) lämnat ett flertal förslag på hur statens finansieringsinsatser kan bli mer effektiva och överskådliga. En rapport rörande statliga rådgivningsinsatser har 2009 lämnat förslag på hur de statliga insatserna kan utvecklas. Regeringen avser att, bl.a. utifrån dessa underlag, utarbeta förslag till förbättringar av de statliga insatserna för finansiering och rådgivning samt utveckling av myndighetsservice. Regeringen har startat ett förändringsarbete på det statliga området. Utöver arbetet på central nivå i myndigheter och på departement är dock den regionala och lokala nivån betydelsefull i arbetet med regelförenkling. Länsstyrelser och kommuner har exempelvis viktiga roller vad gäller tillämpning och tillsyn av lagar och förordningar. Det är också länsstyrelser och kommuner som företagen i många fall möter när regelverket tillämpas i praktiken. Regeringen avser därför att ta initiativ till insatser som stimulerar arbetet med regelförenkling på lokal och regional nivå. Förena miljö och företagande En ökande global konkurrens, klimatförändringar, energiförsörjning, människors utanförskap och den långsiktiga demografiska utvecklingen hör till de största utmaningarna när det gäller politikens förutsättningar att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringens bedömning är att miljö-, energi- och klimatutmaningarna ska utnyttjas som ekonomiska hävstänger. Miljövänlig och effektiv teknik och förnybar energi ska stödja utvecklingen av ett konkurrenskraftigt näringsliv och ge möjligheter till ekonomisk utveckling i såväl regioner, i bl.a. gles- och landsbygder, som i andra delar av världen. Begreppet ekoeffektiv ekonomi, som förenar näringspolitiken med klimat- och energiutmaningarna, är värdefullt att tillämpa i och i EU. Tillgången till kunskap och kompetens samt tillräcklig hög rörlighet både mellan sektorer och mellan regioner är av yttersta vikt för individers utvecklingskraft samt företags konkurrenskraft. Här är ett ökat arbetskraftsdeltagande bland invandrare, äldre och ungdomar centralt. Utbildningsmarknaden är till stor del regional. Tillsammans med företagen utgör lärosäten, i samverkan med regionala företrädare, en del i varje regions innovationskraft och därmed näringslivets globala konkurrenskraft. Universitet och högskolor kan på så sätt fungera som kraftcentra för förnyelse och dynamik för att främja den hållbara regionala tillväxten. Det är därför viktigt att utbildningsanordnare tar hänsyn till den regionala arbetsmarknadens efterfrågan för att matchningen ska fungera. Tillgång till gymnasial utbildning och kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning spelar också en viktig roll för möjligheterna att kontinuerligt vidareutbilda eller omskola sig. har i uppdrag att ansvara för vidareutvecklingen av utvecklingsinsatser avseende metoder och pedagogik för flexibelt lärande, något som kan komma att bidra till att underlätta kompetensförsörjningen i bl.a. gles- och landsbygder. beslutade i enlighet med regeringens förslag om att införa (prop. 2008/09:68, bet. 2008/09:UbU6, rskr. 2008/09:178). Denna syftar till att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd. Förändringen kommer bl.a. att ytterligare stärka förutsättningarna för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft i hela landet. Regeringens entreprenörskapsstrategi betonar utbildningsområdets centrala roll i att stimulera entreprenörskap. Skolan lägger grunden för ett entreprenöriellt förhållningssätt och genom strategin har regeringen konkretiserat åtgärder för att entreprenörskap ska genomsyra utbildningen på alla nivåer. Regeringen avser att noga följa strategins genomförande. Regeringen bedriver ett arbete med syfte att utveckla en långsiktigt fungerande infrastruktur för kulturella och kreativa näringar. Den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som regeringen avser fatta beslut om är ett första steg i det långsiktiga arbetet för att utveckla denna för utvecklings- och konkurrenskraft viktiga sektor. Regeringen bedömer att det finns fortsatt behov av att vidareutveckla förutsättningarna för de kulturella och kreativa näringarna både på regional, nationell och nordisk nivå samt inom EU. Det är viktigt att förbättra samverkan mellan myndigheter och organisationer med ansvar för kultur- eller näringslivsfrågor på nationell nivå, liksom mellan nationella och regionala aktörer. Svensk export har ändrat inriktning och mer av tjänster och kreativa industrier exporteras . Det finns vidare ett behov av att förnya sättet att se på de internationella marknaderna och att se potentialen i kulturella och kreativa näringar som exportfaktor, men också som attraktionskraft för utländska investeringar. För att ytterligare fördjupa och stärka arbetet med att utveckla de kulturella och kreativa näringarna kommer regeringen att genomföra en satsning 20102012, som bl.a. avses kopplas till handlingsplanen. Satsningen omfattar totalt inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Lokalt och regionalt inflytande över väl fungerande kommunikationer Ett ytterligare stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvarstagande över transportsystemet är eftersträvansvärt och betydelsefullt för väl fungerande kommunikationer över hela landet. pågår förberedelser för att ersätta nuvarande transportinfrastrukturplaner för åren 20042015. Länen, regionala företrädare och statens infrastrukturverk samverkar i arbetet med att ta fram förslag till nationella och regionala planer. En viktig uppgift är att fånga upp de problem och möjligheter som människor, företag och samhället upplever. Regeringen avser att besluta om nya transportinfrastrukturplaner. pågår även ett arbete med en ny myndighetsstruktur inom området, bl.a. ett arbete med att bilda ett nytt trafikverk (dir. 2009:75). Till trafikverket föreslås överföras bl.a. verksamheterna inom och . Med ett nytt trafikverk avses dels samordningen mellan olika transportslag förbättras, dels samverkan med de regionala aktörerna underlättas. Genom väl utbyggda och regionalt anpassade och samordnade kommunikationer, såväl IT- infrastruktur som tillgång till infrastruktur i vid bemärkelse, ökar också kvinnors och mäns möjligheter att bo, arbeta och studera på olika platser och deras möjlighet att driva företag. En god IT- infrastruktur är en förutsättning för företagande i glesa regioner med långa avstånd till kunder, leverantörer, företagstjänster m.m. En väl utbyggd IT-infrastruktur, även i olika landsbygder, stärker den lokala utvecklingskraften och skapar fler och växande företag. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regeringen kommer vidare att genomföra satsningar på bredband inom ramen för Landsbygdsprogrammet 20072013 som en del av den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen. Insatserna ger möjlighet att i det lokala utvecklingsarbetet öka tillgången till bredband i landsbygdsområden (se även utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). Insatserna kompletterar befintliga insatser inom de olika strukturfondsprogrammen. Kommersiell och offentlig service Befolkningsförändringar, omvandlingen inom dagligvaru- och drivmedelsbranscherna samt människors förändrade köpvanor är viktiga faktorer som påverkar tillgången till service. Regeringen har avsatt extra på att stärka tillgången till främst drivmedel i gles- och landsbygder. Regeringen uppdrog åt i och i att utarbeta modeller för att trygga tillgängligheten till kommersiell service i hela landet. Prioriterade områden ska vara drivmedelsförsörjning och samverkan mellan kommersiell och offentlig service. beslutade regeringen också om ett uppdrag till att stimulera framtagandet av lokala lösningar och initiativ på serviceområdet, för att bl.a. öka tillgängligheten till drivmedel i gles- och landsbygder. Till uppdraget har regeringen avsatt från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Nuvarande och framtida behov och utmaningar kommer att kräva fortsatta insatser inom serviceområdet bl.a. genom olika insatser för att stärka butiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse för varuförsörjningen. Att arbeta i programform skapar förutsättningar för ett ökat samarbete och samverkan mellan olika aktörers insatser vilket innebär effektivare insatser i strategiskt viktiga serviceorter. För att öka tillgängligheten till offentlig service i alla delar av landet och möjliggöra en fortsatt effektivisering av den offentliga tjänsteproduktionen, måste samordnade lösningar utvecklas. En utgångspunkt för det framtida arbetet är därför att bredda nuvarande insatser i syfte att öka samordningen, såväl mellan olika offentliga servicegivare som mellan kom- 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 mersiell och offentlig service där så är ändamålsenligt. Kunskaper och erfarenheter på regional, nationell och europeisk nivå ska användas för att utveckla politiken. Uppföljningar och utvärderingar ska i större utsträckning än bidra till att utveckla lärandet inom politiken och politikens strategiska inriktning. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) ska därför enligt regeringen genomföra utvärderingar av insatser och analyser av förutsättningar för utveckling och hållbar tillväxt i gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt storstadsområden, inklusive tillgänglighet till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden. Till skillnad från tidigare programperioder då de regionala strukturfondsprogrammen utvärderades , kommer programmen under den nuvarande programperioden att utvärderas kontinuerligt. Detta kommer enligt regeringen att ge möjligheter till ett ständigt pågående lärande och förbättringsarbete. För att främja lärandet har i uppdrag att delta i, samordna och följa upp strategier och program inom det regionala tillväxtarbetet. ska också tillhandahålla arenor för erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan aktörer på nationell och regional nivå. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Det totala utfallet uppgick till . Liksom de närmast föregående åren har anslagskrediten utnyttjats på ett antal anslagsposter så att det totala överföringsbeloppet är negativt. Det totala disponibla överföringsbeloppet uppgår till cirka -. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder uppgår till för . Anslaget avses användas för regional och central projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag, såddfinansiering, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B, stöd till kommersiell service, viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet, m.m. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 2018. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.22 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden -1 450 245 -1 489 047 -1 500 930 -1 462 997 Utestående åtaganden vid årets Erhållet/föreslaget bemyndigande Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter och utfärda de föreskrifter som behövs. Vid fördelning av medel mellan länen bör bl.a. behov av medfinansiering av , stödområdestillhörighet samt särskilda omställningsproblem utgöra den huvudsakliga fördelningsnyckeln, med särskilt beaktande av medfinansieringsbehovet av tillväxtåtgärder inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. kan kommunala samverkansorgan bildas på länsnivå enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen. Ett sådant samverkansorgan har uppgifter inom det regionala tillväxtarbetet enligt vad som närmare framgår av lagen. har totalt 14 av landets 21 län kommunala samverkansorgan. I , , , , , , , , , , , , och har sålunda samverkansorganet processansvaret för det regionala utvecklingsarbetet. I läns landsting och Västra pågår försöksverksamhet enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Landstingen har där i egenskap av regionala självstyrelseorgan ansvaret för det regionala tillväxtarbetet. I övriga län ansvarar, enligt förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete, för det regionala tillväxtarbetet. En mindre del av anslaget avses disponeras av regeringen och för bl.a. viss central utvecklingsverksamhet m.m. Anslaget föreslås minska med till följd av att det engångsvis tillfördes motsvarande belopp 2009, som ett led i regeringens arbete med en strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden och för främst insatser inom kommersiell service. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 1 . Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Utfallet uppgick till . Anslagssparandet vid utgången av 2008 var , varav disponeras 2009. Det höga utfallet beror på att utbetalningarna för blev försenade på grund av att nya regler, efter att ha godkänts av Europeiska kommissionen, trädde i kraft först . Anslaget uppgår till för . Efter förslag i propositionen Tillägg till statsbudgeten tillfördes anslaget (prop. 2007/08:99, bet 2007/08:FiU21, rskr 2007/08:262) och efter förslag i budgetpropositionen tillförde och anslaget beräknades öka med motsvarande belopp (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:NU2, rskr 2008/09:139). Utgiftsprognosen uppgår till . Den rådande lågkonjunkturen gör det dock svårt att beräkna det framtida anslagsbehovet. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 2.25 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Transportbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). 2.8.31:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2013 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utfallet uppgår till . Anslaget för uppgår till och utgiftsprognosen uppgår till . I statsbudgeten sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till de åtta regionala strukturfondsprogrammen inom målet för regional konkurrenskraft och sysselsättning, för vilka är förvaltande och attesterande myndighet, samt till programmet inom målet för territoriellt samarbete, där i är förvaltande och attesterande myndighet. beslutade med anledning av regeringens förslag ekonomiska vårproposition att medlen i de territoriella program där svenska myndigheter administrerar utbetalningar av EU-medel för andra deltagande länders räkning ska hanteras utanför statsbudgeten (prop. 2006/2007:100, bet. 2006/07:FiU21, rskr 2006/07:222). Utbetalningarna från EG:s andra strukturfond, Europeiska socialfonden, redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Ramen för regionala utvecklingsfonden för programperioden beräknas till för de program som redovisas på statsbudgeten. Ramen för de program som redovisas och förvaltas i men som hanteras utanför statsbudgeten är (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Ramen för programmen som redovisas och förvaltas utanför är , inklusive European Partnership and Kolarctic (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Den valutakurs som ska användas vid beräkning av de finansiella ramarna för programperioden 20072013 för de program som hanteras inom statsbudgeten styrs av förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från . Regeringen anser att den valutakurs som används vid omräkning av de finansiella ramarna för strukturfonderna löpande måste analyseras och vid behov revideras för att inte differensen ska bli för stor mellan den verkliga kursen och den kurs som regeringen fastställer i förordningen. Inbetalningarna från till har initialt skett genom förskott, som uppgår till av den totala ramen för regionala utvecklingsfonden, fördelat på 2008. sar sedan faktiska utbetalningar för projekten för att få ytterligare strukturfondsmedel. Inbetalningarna från Europeiska regionala utvecklingsfonden redovisas på inkomsttitel , Bidrag från perioden 20072013, på statsbudgetens inkomstsida. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 4 under 20112015.