prop · GX031d15 · 2009-09-21 00:00:00 — Den faktiskt arbetade tiden är den tid personerna arbetade under SCB:s mätvecka, oavsett vad deras vanligen arbetade tid är. I gruppen ingår både heltids- och deltidsarbetande. Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande Faktisk arbetad tid för personer i arbete Källa: SCB () Det är betydligt vanligare att kvinnor har en deltidsanställning eller en tidsbegränsad anställning än män. Drygt hälften av kvinnorna och drygt en femtedel av männen är anställda i sådana anställningar. Som framgår av tabell 4.4 har både andelen kvinnor och män i deltidsrespektive tidsbegränsade anställningar ökat något , men minskat . Tabell 4.4 Deltidsanställning eller tidsbegränsad anställning, 20032008 Procent av samtliga anställda Källa: SCB (). Anm. Tabellerna 4.6 och 4.5 summerar inte till tabell 4.4, eftersom en anställning kan vara både tidsbegränsad och på deltid. Av alla anställda kvinnor arbetade deltid mot av alla anställda män . har förändringarna endast varit marginella, men ökade andelen deltidsarbetande kvinnor och män (se tabell 4.5). Totalt arbetade drygt var fjärde anställd deltid enligt SCB:s arbetskraftsundersökning (). Tabell 4.5 Deltidsarbete, 20032008 Andel deltidsarbetande i procent av samtliga anställda Källa: SCB (). Kvinnor har i större omfattning än män tidsbegränsade anställningar. Knappt var femte anställd kvinna och drygt var åttonde anställd man hade en tidsbegränsad anställning (se tabell 4.6). Andelen med tidsbegränsad anställning har ökat, men minskat för både män och kvinnor. Se vidare avsnitt 4.5.2 Analys och slutsatser arbetsrätt. Tabell 4.6 Tidsbegränsad anställning 20032008 Andel anställda som har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda Källa: SCB (). Konsekvenser och åtgärder med anledning av Lavaldomen meddelade dom i målet C-341/05, un Partneri mot , 1, Byggettan, , 2007, s. I-11767, efter en begäran om förhandsavgörande från Arbetsdomstolen i ett mål rörande fackliga stridsåtgärder mot ett lettiskt företag som utstationerade arbetstagare för att utföra byggarbete på en skola i . EG- domstolen slog i domen fast att en del av den s.k. i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet inte är förenlig med gemenskapsrätten. Domstolen fastslog vidare att det strider mot den fria rörligheten för tjänster enligt artikel 49 i EG-fördraget och mot artikel 3 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 i direktiv /71/EG (utstationeringsdirektivet) att, när utstationeringsdirektivet genomförts på det sätt som skett i , vidta stridsåtgärder för att få en arbetsgivare från en annan medlemsstat att teckna ett kollektivavtal med villkor som inte alls omfattas av utstationeringsdirektivet eller som går utöver den nivå som följer av tvingande regler inom den s.k. hårda kärna som anges i direktivet. ställde också krav på transparens och förutsebarhet när det gäller vilken lön en arbetsgivare som är etablerad i en annan medlemsstat måste betala enligt det kollektivavtal som arbetstagarorganisationen vill att arbetsgivaren tecknar. Det aktuella byggavtalet, där lönenivån skulle bestämmas genom förhandlingar först efter att avtalet skrivits under, ansågs inte uppfylla dessa krav. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till sådana förändringar i svensk lagstiftning som behöver vidtas till följd av EG- domstolens dom. Utgångspunkten för utredarens överväganden och förslag var enligt regeringens direktiv att den svenska arbetsmarknadsmodellen i så stor utsträckning som möjligt ska kunna tillämpas i förhållande till arbetstagare som utstationerats till från ett annat land. överlämnade sitt betänkande (SOU 2008:123). I betänkandet föreslås i huvudsak att en särskild reglering införs rörande stridsåtgärder mot en arbetsgivare från ett annat EES-land som utstationerar arbetstagare till , medan behålls för situationer som faller utanför EES eller som inte rör utstationering. Den föreslagna regleringen innebär att det alltjämt är de fackliga organisationernas ansvar att övervaka och genomdriva att utstationerade arbetstagare skyddas och att tjänsteutövare från andra EES-länder inte på ett otillbörligt sätt konkurrerar med låga löne- och andra anställningsvillkor på de områden som anges i utstationeringsdirektivet. Utredningen föreslår ett ikraftträdande . Betänkandet har remitterats. Regeringen avser att överlämna en proposition som grundar sig på utredningens betänkande. Arbetsdomstolen höll ny huvudförhandling i det bakomliggande målet , men har ännu inte angivit något datum för meddelande av dom. De återstående tvistiga frågorna i målet rör i princip enbart skadeståndsskyldighet och skadeståndets storlek. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 antogs och rådets direktiv /104/EG av om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag. Direktivet syftar till att skydda arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag. Det syftar också till att erkänna bemanningsföretag som arbetsgivare, med beaktande av behovet att fastställa en lämplig ram för anlitande av arbetskraft som hyrs ut av bemanningsföretag för att effektivt bidra till att skapa arbetstillfällen och till att utveckla flexibla arbetsformer. Direktivet ställer krav på att medlemsstaterna efter samråd med arbetsmarknadens parter ska göra en översyn av eventuella begränsningar eller förbud mot arbete som utförs av personal som hyrs ut av bemanningsföretag. Enligt direktivet ska medlemsstaterna också tillförsäkra en likabehandlingsprincip. Det innebär att de grundläggande arbets- och anställningsvillkoren för arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag, som uppdraget i kundföretaget varar, minst ska vara de villkor som skulle gälla för dem om de hade anställts direkt av företaget i fråga för att inneha samma tjänst. Direktivet medger dock att medlemsstaterna under vissa angivna förutsättningar inför eller behåller alternativa lösningar för regleringen av arbets- och anställningsvillkor för bemanningsföretagsanställda i bl.a. kollektivavtal. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . Nytt direktiv om europeiska företagsråd och rådets direktiv /38/EG av om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare antogs . Det nya direktivet kommer att ersätta det nu gällande rådets direktiv /45/EG om samma frågor. Det nya direktivet innebär bl.a. att innebörden i begreppen information och samråd i direktivet förtydligas och att det klargörs att företagsrådens uppgifter ska ha att göra med gränsöverskridande frågor. På svenskt initiativ framgår nu också att skrivningar i avtalet om företagsråd om kopplingen mellan den gränsöverskridande och nationella nivån måste utgå från nationella regler om information och samråd i lag och/eller praxis (dvs. Direktivets nya bestämmelser ska tillämpas . förhandlingar lyckades ministerrådet nå en överenskommelse om en gemensam ståndpunkt om vilka ändringar som bör göras i och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden. Den gemensamma ståndpunkten innebar bl.a. att medlemsländerna skulle ges ett större utrymme att bestämma hur mycket av s.k. passiv jourtid som ska räknas som arbetstid och när kompensationsledighet för utebliven vila ska förläggas. Svensk linje i förhandlingarna har varit att direktivet måste ge större utrymme för arbetsmarknadens parter att reglera arbetstidsfrågor i kollektivavtal. Den gemensamma ståndpunkten var därför mycket välkommen från svensk sida. föreslog emellertid i sin andra läsning av frågan betydande ändringar i förhållande till rådets gemensamma ståndpunkt. Frågan gick därmed över till ett förlikningsförfarande. Trots omfattande kontakter mellan rådet och parlamentet, ett flertal möten och ett antal kompromissförslag, gick det inte att nå enighet mellan de båda institutionerna. Längst ifrån varandra stod man i frågan om den nuvarande undantagsmöjligheten (s.k. opt out) från direktivets veckoarbetstidsbegränsning ska vara kvar eller fasas ut. vill fasa ut denna möjlighet, något som inte kunde accepteras av flera medlemsländer. Att institutionerna inte kunde enas om en kompromiss innebär att förslaget till ändringar i direktivet, som kommissionen presenterade , faller. Huruvida EU- kommissionen avser att återkomma till rådet och med ett nytt förslag är oklart. presenterade ett förslag till ändring av rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar. Ändringsförslaget innebär en utökad barnledighet för mamman från 14 , varav ska vara obligatoriska efter förlossningen. Kommissionen anser att kvinnor ska ha rätt till av lönen vid denna barnledighet, men medlemsstaterna kan sätta ett tak som motsvarar ersättningen vid sjukdom. Även skyddet mot uppsägning och rätten att få tillbaka samma arbete eller ett arbete med motsvarande villkor efter mammaledigheten föreslås bli starkare. Förhandlingar beräknas pågå även . Om förslaget antas kan detta komma att medföra vissa justeringar i det svenska systemet för föräldraledighet och föräldraförsäkring. upprättades promemorian En enklare ledighetslagstiftning (Ds 2009:15). I promemorian föreslås ändringar i åtta ledighetslagar, bland andra föräldraledighetslagen (1995:584) och lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. Syftet med förslagen är att förenkla lagarna och minska företagens administrativa kostnader. Vissa lagar med innehåll som ligger nära varandra föreslås samordnas till en lag. En lag som inte tillämpas föreslås upphävas. Antalet ledighetslagar minskar enligt förslaget till fem. Det materiella innehållet i lagarna påverkas endast i mindre mån av förslaget. Arbetstagarens rätt till ledighet kommer enligt förslaget i princip att vara oförändrad jämfört med vad som gäller . lämnade semesterlagsutredning sitt betänkande Enklare semesterregler (SOU 2008:95) med förslag till ändringar i semesterlagen (1977:480). Betänkandet remitterades och mottogs överlag positivt av remissinstanserna. Regeringen beslutade om en proposition (prop. 2009/10:4) med förslag till ändringar i semesterlagen. Förslaget innebär att semesterlagen förenklas såväl i sak som språkligt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 En ny enkel regel, med kollektivavtalsreglering som modell, införs för beräkning av semesterlön. Den nuvarande beräkningsregeln föreslås finnas kvar för de arbetstagare för vilka den nya regeln inte kan tillämpas, men förenklas. Även reglerna om semesterlönegrundande frånvaro förenklas i vissa avseenden. Vidare förbättras möjligheterna för korttidsanställda att få betald semester och särreglerna för okontrollerade arbetstagare slopas. Förslaget underlättar tillämpningen av lagen och medför lägre administrativa kostnader för företag och verksamheter. Ändringarna i semesterlagen föreslås träda i kraft . Den tidigare regeringen tillkallade en särskild utredare (dir. 2006:55) med uppdrag att lämna förslag till lagreglering av skyddet av den personliga integriteten i arbetslivet. Utredaren överlämnade sitt betänkande, Integritetsskydd i arbetslivet (SOU 2009:44), . I betänkandet lämnas ett förslag till en helt ny lag om integritetsskydd i arbetslivet. Lagförslaget innehåller tre ändringar när det gäller behandling av personuppgifter i arbetslivet enligt personuppgiftslagen (1998:204), förbud för arbetsgivare att begära in vissa registerutdrag bl.a. inför och under anställning, en uttrycklig reglering om när det är tillåtet för arbetsgivare att kräva medicinska undersökningar samt förbud för arbetsgivare att genomföra påtagligt integritetskränkande åtgärder i övrigt. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Betänkandet och remissvaren bereds inom . Internationella arbetsorganisationen () beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, antog ett utkast till rekommendation om hiv/aids i arbetslivet. Med den föreslagna rekommendationen som underlag kommer att begära in ytterligare kommentarer från medlemsstaterna. Därefter gör sekretariatet en sammanställning och en bearbetning av medlemsstaternas synpunkter. Detta dokument kommer att innehålla ett nytt textförslag till rekommendation, vilket blir föremål för en andra 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 behandling vid nästa års arbetskonferens med sikte på ett slutligt antagande av en rekommendation om hiv/aids i arbetslivet. Vid junimötet antog arbetskonferensen vidare en global jobbpakt. är ett icke-bindande dokument och innehåller en rad operativa förslag för att stimulera sysselsättning och främja anständiga arbetsvillkor till stöd och vägledning för nationella och internationella insatser i arbetet med att motverka den globala ekonomiska krisen. Dessutom antog arbetskonferensen slutsatser och en resolution om jämställdhet på arbetsmarknaden. Antalet mål som kom in till Arbetsdomstolen 400 (se tabell 4.7). av målen var s.k. A-mål, dvs. den typ av mål i vilken talan väcks direkt i Arbetsdomstolen, vilket var i nivå . Antalet inneliggande mål minskade marginellt jämfört med . Tabell 4.7 Målstatistik för Arbetsdomstolen 20062008 Antal domar och särskilt uppsatta beslut Källa: Arbetsdomstolen. Genomströmningstiderna har varit relativt konstanta . Det gäller såväl för avgjorda A- och B-mål, vilket framgår av tabell 4.8. Tabell 4.8 Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen 20062008 A-mål avgjorda efter dom eller särskilt B-mål avgjorda efter dom eller särskilt Källa: Arbetsdomstolen. 4.5.2Analys och slutsatser arbetsrätt De insatser som har gjorts inom det arbetsrättsliga området är i första hand kopplade till lagstiftningsåtgärder, dels i form av nationella initiativ, dels som en följd av det internationella samarbetet. De arbetsrättsliga reglerna i ger enligt regeringens mening goda förutsättningar för att kombinera trygga förhållanden på arbetsmarknaden med en hög sysselsättningsnivå. Grunderna för arbetsrätten bör bestå också framöver. Regeringen värnar vidare den modell, där förhållandena på arbetsmarknaden i hög grad regleras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. En viktig fråga när det gäller den svenska arbetsmarknadsmodellen rör de åtgärder måste vidta till följd av dom i Lavalmålet. har lämnat förslag som ligger väl i linje med kommittédirektiven, med en lösning inom ramen för kollektivavtalsmodellen även när det gäller regleringen av arbets- och anställningsvillkor för utstationerade arbetstagare. Regeringen arbetar nu vidare med utredningens förlag med beaktande av de synpunkter som framkommit under remissomgången. Det ska vara lätt att anställa. I budgetpropositionen beskrivs de förändringar av regleringen av tidsbegränsade anställningar m.m. som har genomförts bland annat i detta syfte. Den nya form av tidsbegränsad anställning, allmän visstidsanställning (), som infördes i lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) trädde i kraft . Syftet var bland annat att underlätta och öka företagens incitament att anställa och att öka flexibiliteten i regelverket. ges arbetstagare som haft tidsbegränsad anställning en rimlig trygghet. I och lönebildningen 2008 har en analys gjorts av vilket genomslag anställningsformen fått i de större kollektivavtalen på privat sektor och avtalen på den offentliga sektorn som träffades under avtalsrörelsen samt samtliga avtal som slöts . Sammanfattningsvis konstaterar att frågan om dispositiv lagstiftnings genomslag i gällande avtal är en omdiskuterad fråga och att svaret är beroende av hur avtalet har utformats. I sista hand är det Arbetsdomstolen som avgör hur avtalen ska tolkas. Granskade avtal inom den privata sektorn har av delats in i en fallande skala beroende av hur självständiga avtalen är i förhållande till LAS. års avtalsrörelse fördes in i vissa avtal som blev klara efter beslut om anställningsformen . fanns dock ännu inte när huvuddelen av parterna slöt sina nya avtal detta år. Inom kommuner, landsting och stat tyder avtalens konstruktion på att ändringar har fått större genomslag än inom privat sektor. har ungefär mätt styrkan på anställningsskyddet i medlemsländerna. har varit bland de länder som haft det starkaste anställningsskyddet enligt . hade det 7:de starkaste anställningsskyddet av 28 länder, i rang en placering mellan och . Enligt mått har nu ett flexiblare anställningsskydd. I senaste mätningen 2008 (arbetspapper DELSA/WP5(2009)3) anges ha det 21:a starkaste anställningsskyddet av 30 länder, i rang en placering mellan och . Ett väl avvägt anställningsskydd kan sänka jämviktsarbetslösheten, men de reformer som noterats och bekräftats av spelar också en viktig roll i regeringens insatser mot utanförskap. Det finns stabila forskningsresultat (t. ex. ITPS (A2005:016) Arbetsrätt, rörlighet och tillväxt) som visar att anställningsskyddets styrka påverkar hur arbetslöshet fördelas mellan grupper. Ett allt för omfattande anställningsskydd har som negativ bieffekt att det håller vissa grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, till exempel ungdomar och utrikes födda som varit i , utanför arbetsmarknaden. En central del av regeringens politik är att bryta utanförskapet och att skapa förutsättningar för fler jobb. Som framgår av resultatredovisningen, har den andel av arbetskraften som har tidsbegränsad anställning ökat för både kvinnor och män , men minskat för både män och kvinnor, vilket kan förväntas i inledningen av en lågkonjunktur. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 4.6Resultat och analys Lönebildning Följande indikatorer utgör en del i bedömningsunderlaget för insatserna inom lönebildningen: -Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt. -Antal medlingsärenden i avtalsförhandlingar på riksnivå där medlare har förordnats av . -Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden. -Totala löneutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och . omförhandlades omkring 90 kollektivavtal inom privat sektor och inom kommun- och landstingssektorn slöts tre nya avtal. Sammantaget omfattades cirka 500 000 arbetstagare. Av dessa var 350 000 sjuksköterskor, biomedicinska analytiker och lärare anställda i kommuner och landsting. Resterande 150 000 fanns främst inom transportsektorn och . Huvuddelen av avtalen är treårsavtal och sträcker sig därmed till 2011. Det enda avtal som sades upp var Svenska Byggnadsarbetareförbundets avtal med Byggindustrier. Resultatet av avtalsförhandlingar för den privata sektorn blev en löneökning för arbetare med treårsavtal med i genomsnitt och för tjänstemän . Den totala kostnaden för privat sektor blev , vilket ligger över den etablerade i industrins avtal på . I avtalsutfallet ingår inte pensioner. Avtalet för garanterar ett utfall på . För lärarna blev det garanterade utfallet totalt . Det totala utfallet för löneöversyn 20072009 för lärarna ska uppgå till lägst . Trots att avtalsrörelse får betraktas som ett mellanår resulterade denna ändå i relativt många varsel om konflikt, varav sju utlöstes. Antalet förlorade arbetsdagar till följd av de tre konflikter som innefattade strejk och lockout blev , vilket är det högsta antalet (se tabell 4.9). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 flikt medförde en förlust på och busschaufförernas strejk resulterade i . Dessa siffror kan jämföras med totalt 14 000 förlorade arbetsdagar . Tabell 4.9 Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt 20032008 Vid medling om nya branschavtal på riksnivå (förbundsförhandlingar)utser särskilda medlare. Samma sak gäller för medling i avtalsförhandlingar mellan fackförbund och ett företag med rikstäckande verksamhet. Särskilda medlare har utsetts i nio förhandlingar (se diagram 4.9). Samtliga medlingar kom till stånd efter samtycke från parterna, s.k. frivillig medling. Det var i huvudsak tvister om nivåer som föranledde de nio medlingsärendena . Till denna kategori räknas i första hand de tvister där löneökningarnas storlek har varit tvistefrågan. I åtta fall av de ärenden där utsett medlare förekom varsel om stridsåtgärder och konflikter bröt ut i sju fall. Tre av dessa innebar arbetsnedläggelser. En av dessa var konflikten mellan och Kommuner och Landsting, där strejk pågick i innan tvisten fick en lösning. Arbetsmarknadskonflikterna har i relation till antalet omförhandlade kollektivavtal, varit betydligt fler än . Diagram 4.9 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandligar där /Statens förlikningsmannaexpedition I instruktion står bl.a. att institutet ska tillvarata och upprätthålla den samsyn som finns på arbetsmarknaden om den konkurrensutsatta sektorns lönenormerande roll. Arbetsmarknadens parter kan därför inte räkna med att medlare utsedda av medverkar till avtal med högre kostnader än industrinormen. Detta har fått till följd att medlare i hälften av tvisterna har sett sig förhindrade att lämna ett slutligt förslag till uppgörelse då det stått klart att ett bud på industrins nivåer inte skulle godtas av de berörda arbetstagarorganisationerna. Fasta medlingsuppdrag avser lokala tvister mellan enskilda oorganiserade arbetsgivare och arbetstagarorganisationer. var fem fasta medlare förordnade. De förordnas i taget och är spridda över landet med varsitt geografiskt bestämt verksamhetsområde. Antalet nya medlingsärenden på regional nivå var totalt 68 . Det är färre än genomsnittet och en halvering jämfört med , då antalet uppgick till 138 ärenden. Det året var emellertid exceptionellt med tanke på att tendensen under 2000- talet annars har varit en successiv minskning av ärendetillströmningen. 2005 har årsgenomsnittet legat på knappt 80 ärenden. Den sammantagna bilden har varit att antalet ärenden för de fasta medlarna har halverats och stabiliserat sig på den lägre nivån. Även om antalet registrerade ärenden är någorlunda har det skett en markant förskjutning när det gäller typen av tvister. dominerade tvister om tecknande av kollektivavtal, men har bilden varit en annan. Antalet kollektivavtalstvister har minskat dramatiskt och uppgick till endast 13 tvister av totalt 68 medlingsärenden. Antalet kan jämföras med motsvarande siffra 2007, då antalet avtalstvister uppgick till 44, vilket var den dittills lägsta siffran har varit verksamt. Varsel och stridsåtgärder, lokal nivå Av sammanlagt 13 avtalstvister på lokal nivå förelåg varsel om stridsåtgärder i samtliga fall. I fyra tvister förekom varsel om sympatiåtgärder. Arbetstagarorganisationerna stod för samtliga förekommande varsel. Stridsåtgärder verkställdes i 4 av de 13 avtalstvisterna och sympatiåtgärder genomfördes i ett fall. Tvisterna löstes som regel i nära anslutning till att stridsåtgärderna trätt i kraft, genom att kollektivavtal träffades direkt mellan parterna eller genom att arbetsgivaren begärde inträde i en arbetsgivarorganisation. har flera tvister förekommit där det varslande arbetstagarorganisationen inte hade några medlemmar hos den arbetsgivare som man krävde kollektivavtal med. Så är det fortfarande när det gäller bekvämlighetsflaggade fartyg och utländska entreprenadföretag. Även hos svenska företag, som stridsåtgärder riktades mot, saknade ibland arbetstagarorganisationen medlemmar. I den delen har det skett en förändring . I samtliga fall där varsel utfärdades för att få till stånd kollektivavtal med svenska arbetsgivare hade den fackliga organisationen medlemmar på arbetsplatsen. I stället för att som i många andra länder lagstifta om minimilöner eller allmängiltigförklaring av kollektivavtal, har det i överlåtits på arbetstagarorganisationerna att se till att riksavtalens normer får genomslag på hela arbetsmarknaden. Detta sker genom krav på kollektivavtal hos arbetsgivare som inte är medlemmar i riksavtalsslutande arbetsgivarorganisationer. Medan det på central nivå var relativt många varsel om konflikt, måste arbetsmarknaden på lokal nivå i det närmaste betecknas som konfliktfri, med tanke på att stridsåtgärder endast har verkställts i fyra fall. har lönerna ökat i måttlig takt jämfört , vilket bl. a. förklaras av att den konkurrensutsatta industrins avtal har varit normgivande under dessa år, låg inflation och av den svaga arbetsmarknaden .