prop · GX031d8 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................................... 3.6.1Utvecklingssamarbetets roll i en samstämmig politik för global 3.6.2Den globala ekonomiska nedgången och dess effekter på ett bistånd präglat av långsiktighet............................................................ Demokrati och mänskliga rättigheter.................................................. Vad kan göra............................................................................. Fortsatt arbete för ökad effektivitet, kvalitet och resultat................. 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete.................. 4.5.1Den globala ekonomiska nedgången och dess effekter på 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Vad kan göra ............................................................................. 2:1 Reformsamarbete i ........................................................ 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag ......................................................... Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7................................................................. Härledning av ramnivån 20102012. Ramnivå 2009 realekonomiskt fördelad1, utgiftsområde 7 Internationellt Utgiftsutveckling inom området Internationellt utvecklingssamarbete............... Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Sida .................. Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 20072010............ Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom UD, MSB, RPS och SI ............................................................................................................ Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet ...................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Biståndsverksamhet ................... Anslagsutveckling för 1:2 ..... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Styrelsen för internationellt Anslagsutveckling för 1:3 ........................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 ........ Anslagsutveckling för 1:4 ......................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 ...... Anslagsutveckling för1:5 : Internationellt Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:5 : Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 : Anslagsutveckling för 1:6 internationellt Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Utgiftsutveckling inom område Reformsamarbete i ........................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 Reformsamarbete i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) (avsnitt 2.1), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 60 under 20112028 (avsnitt 3.7.1), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 5 (avsnitt 3.7.1), 4.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 1 (avsnitt 3.7.1), 5.godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Asiatiska utvecklings- banken samt bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier som följer av kapitalhöjningen (avsnitt 3.7.1), 6.bemyndigar regeringen att till annan part överlåta ett tidigare lämnat villkorslån till () avseende finansiering av riskkapital i Guarantco (avsnitt 3.7.1), 7.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott om till det statligt ägda bolaget (avsnitt 3.7.1), 8.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:1 Reformsamarbete i besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 under 20112017 (avsnitt 4.6.1), 9.för anvisar anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 10.bemyndigar att för ramanslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20112013 (avsnitt 3.7.5), 11.för anvisar ett anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslaget som är avsett för , enligt följande uppställning: 1:2 (Sida) 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd underindelas i Internationellt utvecklingssamarbete och Reformsamarbete i . Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). Från biståndsramen görs avräkningar i enlighet med och utveckling () och dess biståndskommitté (DAC):s definition av bistånd för biståndsklassificerade kostnader. De sammanlagda avräkningarna från biståndsramen uppgår 2010 till . I utgiftsområdet ingår som avser förvaltningskostnader för samarbete inom som inte klassificeras som utvecklingsbistånd enligt /DAC. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår därmed till . De sammanlagda avräkningarna från biståndsramen uppgår 2010 till . Det är en ökning med jämfört med föregående år. Avräkningarna som andel av biståndsramen uppgår jämfört 2009. Avräkningen för kostnader för asylsökande från utvecklingsländer har minskat från föregående år. uppgår denna avräkning till . Från biståndsramen avräknas vidare kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens (EU) gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget. För avräkningen 2010 har faktiska kostnad för biståndet på den totala EU-budgeten 2008 använts. uppgår avräkningen till . Avräkningen för administrativa kostnader m.m. består främst av utrikesförvaltningens administration av utvecklingssamarbetet, medel under UO 6 för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps internationella biståndsverksamhet, medel under UO 22 för bidrag till Världssjöuniversitetet (WMU) samt den del av bidraget till () som utbetalas från andra utgiftsområden och som klassificeras som bistånd. De medel som regeringen föreslår flyttas till UO 22 har tidigare belastat anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under UO 7. Avräkningen från biståndsramen ökar med samma belopp som överförs. Avräkningen för utrikesförvaltningen uppgår till . Sammanlagt uppgår avräkningen för administrativa kostnader m.m. till prisläge. Avräkningen är delvis beroende av valutakurser och konsumentprisindex. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.1 Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag utvecklingssamarbete och Reformsamarbete i Biståndsram i procent av beräknad BNI 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Internationellt utvecklingssamarbete består av anslagen 1:1 Biståndsverksamhet (exkl. samarbetet med ), 1:2 (exkl. samarbetet med ), 1:3 , 1:4 , 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete och 1:6 internationellt utvecklingssamarbete. Reformsamarbete i består av anslaget 2:1 Reformsamarbete i . Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 1:2 (Sida) 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Totalt för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 2.4 Ramnivå 2009 realekonomiskt fördelad1, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 2Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 3Med verksamhetskostnader avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 4Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (andel av BNI) som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen används den senast tillgängliga BNI-prognosen. rapporteras det totala svenska biståndet efter avslutat budgetår till DAC som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Vid rapporteringstillfället används den senast tillgängliga BNI- prognosen, vilket kan bidra till att skillnader mellan prognos och officiell statistik uppstår. Skillnader mellan budgeterat utvecklingssamarbete och utfall kan också bero på att bidrag till de multilaterala finansieringsinstitutionerna rapporteras i sin helhet till DAC det år skuldsedeln läggs. I statsbudgeten fördelas bidraget i stället , i den takt utbetalningar görs. För de bilaterala skuldavskrivningarna kan avräkningen vara i otakt mot de faktiskt genomförda bilaterala skuldavskrivningarna som rapporteras till DAC. Detta p.g.a. att avräkningen budgeteras efter planerade ej genomförda skuldavskrivningar. Även i avräkningen för EU- biståndet kan beloppet i avräkningen, som grundar sig på faktiskt utfall , skilja sig mot faktiskt utfall , vilket är den summa som rapporteras till DAC. I rapporteringen ingår även samtliga utgifter, inklusive avräkningar (se tabell 2.1) och skuldavskrivningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definition. Se årsredovisning för staten 2008 för rapporterat utfall för biståndet 19992008. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Under Internationellt utvecklingssamarbete finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), (), (FBA), internationellt utvecklingssamarbete (SADEV) samt anslag för internationellt utvecklingssamarbete. Insatser inom området finansieras framför allt från biståndsramen. Från den görs avräkningar i enlighet med /DAC:s definition av bistånd för biståndsklassificerade kostnader. Den del som inte finansieras från biståndsramen är de medel under Sidas förvaltningsanslag som avser förvaltningskostnader för samarbete inom , som inte klassificeras som bistånd. finansieras utvecklingssamarbetet med från ett eget anslag (avsnitt 4.1). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Internationellt utvecklingssamarbete 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Målet för Internationellt utvecklingssamarbete är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Regeringen lämnade en skrivelse till om biståndets resultat (skr. 2008/09:189). Regeringen lämnar därför ingen särskild resultatredovisning i denna proposition. I skrivelsen redogörs för resultat från internationella utvecklingssamarbete och reformsamarbetet i . Redovisningen görs både från ett regionalt och ett tematiskt perspektiv. Både bilaterala och multilaterala bistånd redovisas. Syftet är att ge en så heltäckande bild av verksamheten som möjligt. För att sätta redovisningen i sitt sammanhang redogörs för trender i det globala respektive det svenska utvecklingssamarbetet . Redovisningen visar att resultaten varierar inom och mellan olika regioner, landkategorier och tematiska områden. Sammantaget är regeringens bedömning att många av de biståndsinsatser som genomförts har gjort stor nytta i relation till uppställda mål. visar skrivelsen på svårigheterna att redovisa långsiktiga effekter av den verksamhet som får stöd genom det svenska utvecklingssamarbetet. Skrivelsen är en del i regeringens arbete för att förbättra styrningen och resultatredovisningen inom det svenska biståndet. har för , och avgivit revisionsberättelse utan anmärkning. För Sida har avgivit revisionsberättelse med invändning. har följande invändning: bedömning är att Sida inte på ett tillfredsställande sätt har tillämpat sin valda metod att använda revisioner och granskningar som kontrollmetod avseende biståndsgivning. upplyser inte om denna brist i sitt uttalande om den interna styrningen och kontrollen. bedömer att årsredovisningen i övrigt är i allt väsentligt rättvisande. Granskningen har enligt (32-2008-0638) genomförts på Sida samt vid utlandsmyndigheterna i , och . Granskningen har även omfattat 21 slumpmässigt utvalda biståndsinsatser. bedömning är att myndigheten brister i valda metoder att använda revisioner och granskningar som kontrollmetod avseende biståndsgivning 2008. Bristerna i Sidas interna styrning och kontroll har resulterat i att myndigheten: -inte gör tillräckliga bedömningar av risker i de enskilda insatserna, -inte i tillräcklig omfattning inhämtar information från revisorer som har granskat biståndsmottagarna, -inte i tillräcklig omfattning bedömer inriktning, resultat eller kvalitet i utförda revisioner och granskningar, -inte i tillräcklig omfattning vidtar åtgärder när fel eller brister har identifierats hos biståndsmottagarna. har Sida genomfört åtgärder för att stärka den interna styrningen och kontrollen. Regelverk som antikorruptionsregeln har förtydligats och en ny revisionsregel har tagits fram. Sida har även genomfört en omorganisation. Enligt ger den nya organisationen förutsättningar för en stärkt intern styrning och kontroll. Sida anger själva i årsredovisningen att det föreligger brister i den interna styrningen och kontrollen avseende att förordningen om intern styrning och kontroll (FISK) inte fullt ut har kunnat följas . delar denna uppfattning. Enligt bedömningar är de brister som beskrivs i granskningsrapporten resultat av att Sida inte har tillräckligt fungerande system för uppföljning av den interna styrningen och kontrollen. rekommenderar Sida att införa system och rutiner för att uppfylla FISK:s krav på intern styrning och kontroll. Sida skulle därigenom få en utökad möjlighet att följa upp verksamheten och vidta åtgärder så att denna bedrivs effektivt och författningsenligt. Sida har svarat på iakttagelser och instämmer till största del i kritiken. Myndigheten har även upprättat en åtgärdsplan. Regeringen ser allvarligt på den skarpa kritik som framför mot Sida. Regeringen har genom en ändring i Sidas regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att vidta åtgärder för att komma tillrätta med de brister uppmärksammar. Sida ska införa system för att leva upp till gällande förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Sida ska återrapportera vidtagna åtgärder samt hur myndigheten säkerställer att vidtagna åtgärder ger resultat. Sida ska rapportera uppdraget till () , med en delrapportering . Regeringen () kommer noga att följa upp Sidas redovisning av uppdraget. gjorde 2007 en granskning av Sidas interna kontroll för bidrag via enskilda organisationer (Oegentligheter inom biståndet RiR 2007:20). Sida tillsatte en egen utredning för att undersöka om de framkomna slutsatserna i var korrekta. Enligt Sidas utredning var problemen mindre än vad rapporten angivit. Sida har vidtagit åtgärder utifrån den gjorda utredningen, och regeringen fortsätter att följa denna process. Sida fick i regleringsbrevet ett uppdrag att återrapportera vidtagna åtgärder med anledning av granskning. Myndigheten redovisar i årsredovisningen följande vidtagna åtgärder: -avtalsfäst utökade krav avseende intern kontroll i relation till ramorganisationerna, -krävt och mottagit åtgärdsplaner från Sidas ramorganisationer, -genomfört och planerat för utbildningsinsatser kring antikorruption samt förbättrat handläggningskapacitet inom Sida, -förbättrat bedömningen och uppföljningen av ramorganisationerna och deras verksamhet, -genomfört en fördjupad granskning av eventuella korruptionsfall, grundade på RiR:s misstankar, -reviderat korruptionsregeln, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 -tagit fram ny revisionsregel och handläggningsinstruktion samt begärt in revisorsnämndens yttrande. I (32- 2008-0638) och den tillhörande revisionspromemorian Granskning av intern styrning och kontroll vid utlandsmyndigheten i (32- 2008-0638) framför åter kritik mot Sidas hantering av bl.a. stöd till enskilda organisationer, men även av andra stödformer. Dessa iakttagelser och rekommendationer visar att Sida behöver vidta ytterligare åtgärder utöver de som redovisas ovan när det gäller hanteringen av stöd till enskilda organisationer. Dessutom behöver åtgärder vidtas avseende hanteringen av de andra stöd som granskats och där problem uppmärksammats. Regeringen kommer noga att följa Sidas arbete med dessa åtgärder. I en utvärderingsrapport av UD:s och Sidas arbete för att förebygga korruption inom svenskt utvecklingssamarbete lämnar SADEV vissa rekommendationer. Utvärderingen resulterade i följande åtgärdsplan för Sida: -revidering av Sidas antikorruptionsregel, översyn av strukturen i hela Sidas regelverk, -fastställande av obligatoriska kompetenskrav inom antikorruptionsområdet för olika typer av tjänster, -översyn av checklista för korruptionsrisker, -införande av system för anmälan och hantering av misstankar om oegentligheter, -framtagning av ny kommunikationsplan för Sida som inkorporerar antikorruption. De åtgärder som Sida enligt ovanstående redovisning har vidtagit, bl.a. genom särskilda åtgärdsplaner, välkomnas av regeringen. är det avgörande att myndighetens åtgärder ger resultat och får genomslag i organisationen så att iakttagna brister inte återupprepas i kommande granskningar. Regeringen kommer noggrant att följa Sidas arbete för förbättrad intern styrning och kontroll. lämnade och samhällsuppdraget (RiR 2009:4) som bl.a. granskar huruvida verksamhet bedrivs i linje med beslut. I rapporten konstaterar att regeringen styr i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 linje med beslut om politiken för global utveckling, samt att strävat efter att leva upp till regeringens styrning och krav. framförs kritik mot brister i uppföljning och utvärdering av investeringarnas utvecklingseffekter, men att förbättringar skett . Investeringar i riskkapitalfonder anses vidare innebära begränsade möjligheter att påverka de företag som fonderna investerar i. slutsats är bl.a. att det finns behov av förtydliganden i bolagsordningen och ägarriktlinjerna. Regeringen rekommenderas bl.a. också att utarbeta riktlinjer för statliga verksamheters engagemang i s.k. tax havens, samt att utvärdera reella kapitalbehov innan ytterligare kapital tilldelas bolaget. Slutligen rekommenderar att bl.a. precisera investeringarnas utvecklingseffekter och fortsätta arbetet med att förbättra uppföljningen, samt överväga i vilken utsträckning ska verka genom riskkapitalfonder. Effektivitet, kvalitet och resultat ska stå i fokus för allt utvecklingssamarbete, så även när det gäller stöd till privatsektorutveckling. Regeringen har därför bl.a. utvecklat styrdokument i syfte att förtydliga inriktningen på och uppföljningen av investeringarnas utvecklingseffekter. Regeringen avser med utgångspunkt i rekommendationer att åter bl.a. se över bolagsordningen och ägarriktlinjerna för att säkerställa att styrningen är ändamålsenlig och så tydlig som möjligt. Regeringen har mot bakgrund av rekommendationer inlett en prövning av långsiktiga kapitalbehov. genomförs även en översyn av verksamhet vad gäller fondinvesteringar i s.k. tax havens. Regeringen kommer vidare att noggrant följa arbete med att hantera rekommendationer. I avsnitt 3.7.1 redovisar regeringen sin syn på inriktningen av verksamhet. 3.6.1Utvecklingssamarbetets roll i en samstämmig politik för global utveckling Att utrota fattigdom, förtryck och ofrihet genom att ge människor tillgång till resurser, personlig säkerhet, möjligheter och makt att påverka beslut och förbättra sina liv, är en av mänsklighetens största moraliska, politiska och ekonomiska utmaningar. Det är också en förutsättning för fred, stabilitet och hållbar utveckling. Kampen mot fattigdom i dess olika uttryck förblir inte bara det överordnade målet för det svenska utvecklingssamarbetet utan också en central utgångspunkt för den samlade svenska utvecklingspolitiken, det vill säga summan av utvecklingssamarbetet och samstämmighetspolitiken. Regeringens samlade utvecklingspolitik uttryckt i politiken för global utveckling, PGU, (Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, prop. 2002/03:122, samt Globala utmaningar vårt ansvar, skr. 2007/08:89) innefattar ett effektivt utvecklingssamarbete och en samstämmighetspolitik som syftar till att säkra utvecklingshänsyn i samlade agerande. Politiken för global utveckling ger alla statliga aktörer i uppdrag att, inom ramen för egna områdesspecifika målsättningar, söka vägar för att stärka det svenska bidraget till en rättvis och hållbar global utveckling. De globala kriser som präglat kommer fortsatt att vara dominerande i världspolitiken. Genom samverkan mellan olika aktörer och mellan olika politikområden och en samstämmig politik kan bidra till en rättvis och hållbar global utveckling, vilket i den globala ekonomiska nedgången är viktigare . Ett effektivt utvecklingssamarbete av hög kvalitet är en förutsättning för att ska kunna bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att själva förbättra sina levnadsvillkor. Utvecklingssamarbetet har även en viktig uppgift att bidra till ansträngningarna att förstärka utvecklingseffekterna av den samlade svenska utvecklingspolitiken. Det handlar om att bistå i utformningen av politiken inom annan statlig verksamhet med utvecklingssamarbetets specifika kunskap om och erfarenheter av fattigdomsbekämpning och främjande av avser regeringen t.ex. att anta en policy för migrationsfrågor inom utvecklingssamarbetet. Utgångspunkten är att migration är en av vår tids stora globala utvecklingsfrågor och att utvecklingssamarbetet kan bidra till att öka utvecklingseffekterna av migration i utvecklingsländerna. Det handlar också om att t.ex. bli bättre på att ta tillvara det svenska näringslivets erfarenheter och kompetens i utvecklingssamarbetet med målet att stärka genomförandet av politik för global utveckling. Regeringen kommer att lämna en resultatskrivelse till om genomförandet av politiken för global utveckling. Här kommer resultaten av den ambitionshöjning som aviserades i regeringens skrivelse till 2008 (skr. 2007/08:89) att redovisas. Genomförandet av politiken för global utveckling fokuseras till sex globala utmaningar: förtryck, ekonomiskt utanförskap, migrationsströmmar, klimatförändringar och miljöpåverkan, konflikter och sviktande situationer samt smittsamma sjukdomar och andra hälsohot.