prop · GX031d24 · 2009-09-21 00:00:00 — Åtgärder för att förbättra måluppfyllelsen för de insatser som visar dåliga resultat har vidtagits och vissa programändringar förbereds , vilka även beaktar förslag i havspropositionen. Även åtgärder som finansieras under anslaget för miljöförbättrande åtgärder och användningen av medel från återförd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel har medverkat till att miljökvalitetsmålen kan uppnås. De miljökvalitetsmål som främst berörs är Ett rikt odlingslandskap, Ett rikt växt- och djurliv, Ingen övergödning, Giftfri miljö, Myllrande våtmarker och Begränsad klimatpåverkan. För delmålet under Ett rikt odlingslandskap om att samtliga ängs- och betesmarker ska bevaras, är den samlade bedömningen att delmålet i huvudsak är uppfyllt med nuvarande anslutning till miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet. Även delmålen som gäller småbiotoper och kulturbärande landskapselement bör kunna nås till 2010. Förutsättningarna bedöms även vara goda för att delmålen om bevarande av växt- och husdjursgenetiska ska kunna uppnås. Målet Ingen övergödning innehåller delmål för fosfor, kväve och ammoniak. ska de vattenburna utsläppen av fosforföreningar ha minskat års nivå. Läckaget från beräknas ha minskat med , , . Utsläppen från av kväve beräknas ha minskat med , . Jordbruket har därmed starkt bidragit till att delmålet för kväve kan vara möjligt att nå. För utsläppen av ammoniak är målet att de ska minska års nivå. Ammoniakavgången från jordbruket har beräknats minska vilket medfört att delmålet kan uppnås. Enligt ett av delmålen för Giftfri miljö ska hälso- och miljöriskerna vid framställning och användning av kemiska ämnen minska fortlöpande enligt indikatorer och nyckeltal som berörda myndigheter fastställer. Riskindex för växtskyddsmedel visar att doserna per hektar har minskat marginellt 2007. Miljöriskindex visar en tydligare nedgång medan hälsoriskindexet har ökat något. Delmålet kan sägas att vara delvis uppfyllt. Ett av delmålen för Myllrande våtmarker är att våtmarker och småvatten ska anläggas eller återställas till 2010. har närmare anlagts med stöd från i första hand landsbygdsprogrammet. har anläggningstakten minskat. Utifrån målet Begränsad klimatpåverkan ska de svenska utsläppen av växthusgaser som ett medelvärde för perioden 2012 vara lägre än utsläppen . Något preciserat krav på jordbrukssektorns bidrag till minskningen finns inte. minskade utsläppen inom jordbruket med i huvudsak till följd av minskad areal och minskat djurantal. Till följd av de sats- ningar som görs inom landsbygdsprogrammet med bl.a. stöd till biogasanläggningar förväntas utsläppen minska även i fortsättningen. En generell slutsats som utvärderaren av miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006 redovisar är att miljöersättningar till åtgärder vars syfte är att åstadkomma en väldefinierad effekt har större potential att bli kostnadseffektiva än brett verkande åtgärder. Riktade ersättningar som gett tydliga positiva resultat är ersättningarna för fånggrödor, våtmarker, betesmarker, slåtterängar och natur- och kulturmiljön samt kompensationsbidraget, där målet har varit att kompensera för svaga naturgivna produktionsförutsättningar. har en översyn gjorts av landsbygdsprogrammets miljöinsatser i syfte att förbättra måluppfyllelsen. Ett resurseffektivt och miljömässigt hållbart fiske En av grundpelarna i den gemensamma fiskeripolitiken är återhämtnings- och förvaltningsplaner. Som ett led i en hållbar förvaltning har fattat beslut om ett antal nya eller reviderade förvaltningsplaner. Beslut har bl.a. fattats om de för svenskt fiske ekonomiskt betydelsefulla arterna såsom makrill i Nordöstra , sill i /Skagerak och torsk i , Skagerak och . Resultatet av EU-förhandlingarna , avseende fisket , innebär att rådet nu följer samtliga förvaltnings- och återhämtningsplaner fullt ut. Det gäller även den fleråriga torskplanen för . I den svenska nationella ålplanen som lämnats till kommissionen för godkännande ingår åtgärder som omfattar fiske, vandringsvägar, utsättning och kontroll i syfte att stärka ålbeståndet. Utkast av fisk är ett betydande problem. Förhandlingarna med resulterade bl.a. i ett förbud mot s.k. high-grading inom EU vilket innebär att fisk kastas överbord för att större och mer värdefull fisk ska kunna tas upp. Nationellt har regeringen i prop. 2008/09:170 En sammanhållen svensk havspolitik tillfört medel för att intensifiera arbetet med att utveckla skonsamma fiskemeoder. Parallellt med besluten om ingick en viktig överenskommelse med om ett skyddat område för torsken i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regleringen trädde i kraft och kommer kontinuerligt att utvärderas . För att nationellt minska fiskeflottans kapacitet i andra fisken än det pelagiska har /09 genomfört en skrotningskampanj, inom ramen för fiskeprogrammet, för torskfiskefartygen i . Resultatet av insatsen är att 6 fartyg som motsvarar av kapaciteten i det aktuella fisket har beviljats skrotningsbidrag till en kostnad av , fördelat på EU-medel och nationella offentliga medel. En liknande insats genomförs inom det demersala fisket, dvs. fiske efter bottenlevande arter såsom torsk, i . Då en fortsatt anpassning av fiskeflottans kapacitet är kostsam kommer regeringens förslag till förstärkning i prop. 2008/09:170 En sammanhållen svensk havspolitik av finansieringen till fiskeprogrammet att frigöra ytterligare medel till skrotningsåtgärder. Ytterligare åtgärder för att minska fiskeflottans kapacitet har genomförts. överlämnade regeringen en proposition om överlåtbara fiskerättigheter (prop. 20008/09:169) i det pelagiska fisket, dvs. fiske efter sill, skarpsill, makrill, taggmakrill, blåvitling och tobis i syfte att främja fartygsstrukturen. Bedömningen är att den pelagiska flottan för att kunna nå internationell konkurrenskraft i det närmaste måste halveras. Systemet med överlåtbara fiskerättigheter har som syfte att bidra till en sådan utveckling. I detta ligger också att en reduktion av fiskekapaciteten bidrar till att trycket på fiskeresurserna minskar. Lagen trädde i kraft . Av diagrammen 2.4 och 2.5 framgår att kapaciteten uttryckt i såväl bruttoton som kilowatt har minskat. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Diagram 2.4 Utveckling av fiskeflottans kapacitet Diagram 2.5 Utveckling av fiskeflottans kapacitet landades fisk fångad av svenska fartyg till ett värde av . Detta ska jämföras med och och visar på fortsatt minskade kvantiteter medan det totala landningsvärdet varierar över åren. Utvecklingen visar dock på att en ökande andel av fångsterna är avsedda för livsmedelsproduktion. Förädlingsvärdet ökar något såväl i beredningsindustrin som i yrkesfisket. Inom yrkesfisket finner man det högsta värdet hos de större trålfartygen och det lägsta hos fartyg som fiskar med passiva redskap, dvs. det småskaliga kustfisket. Diagram 2.6 Svenska fiskets landningar 20062008 Miljoner kronor och ton Regeringen beslutade att tillkalla en utredare för att lämna förslag till en ny fiskelagstiftning som ska syfta till att ge förutsättningar för ett hållbart nyttjande av fiskresurserna som gynnar näringsverksamheten och fritidsfisket samt den biologiska mångfalden. Utredningen lämnade delbetänkandet SOU 2009:53 Fiskevård i enskilt vatten med förslag till ändringar i lagen om fiskevårdsområden m.m. Frågan bereds i . arbete med miljökvalitetsmålen berör främst Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag samt Ett rikt växt- och djurliv. Myndigheten har lämnat underlag till den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen (Rapport 2007:15). För vissa bestånd visar den vetenskapliga rådgivningen på en positiv utveckling. Det avser bl.a. torsk i , östra torskbeståndet i , makrill, tobis och kummel. Även om det ofta kan vara flera samverkande faktorer är regeringens slutsats att EU:s system med fleråriga förvaltningsplaner har en positiv effekt. Många fiskbestånd är dock fortsatt överutnyttjade vilket betonar vikten av arbetet med att anta återhämtnings- och förvaltningsplaner för de bestånd som saknar detta, bl.a. planeras förvaltningsplaner för såväl sill och skarpsill som lax i . Viktigt är att planerna reglerar det som fångas i större utsträckning än det som landas. Detta uppnås med tekniska åtgärder, fångstbegränsningar och reglerad fiskeansträngning i syfte att minska bifångster och utkast av fisk. Effektiva åtgärder för ål ska vidtas inom ramen för den nationella förvaltningsplanen för ål. Såväl överkapacitet i många fartygssegment som låg lönsamhet i näringen kvarstår. Fortsatta åtgärder för att förbättra beståndssituationen måste gå hand i hand med en minskning av flottan för att uppnå en balans och en långsiktigt ekonomiskt hållbar verksamhet. Regeringen har givit uppdraget att utreda förutsättningarna för det småskaliga fisket kan ökas. En översyn av den gemensamma fiskeripolitiken har påbörjats genom att kommissionen presenterade en grönbok om den gemensamma fiskeripolitiken . Planen är att översynen och ett nytt regelverk ska vara klara . Mot bakgrund av dagens situation agerar regeringen för en förändring av nuvarande politik. redovisade analyser av den gemensamma fiskeripolitiken och dess framtida utformning som en del i detta arbete. Mot bakgrund av de nationella miljömålen och de ökande kraven som ställs från EU när det gäller fiskebeståndens och havens tillstånd är det enligt regeringens mening av stor betydelse att fortsatt kan ta fram tillförlitliga underlag. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162) anvisades ytterligare medel för att nå upp till EU:s krav. Ytterligare krav på datainsamling och vetenskapliga underlag kommer att ställas på EU-nivå genom nya EU-förordningar som är under framtagande. Detta möjliggör även att underlag finns för de nationella miljömålens genomförande. Svenskt fiske hade under överskreds inga kvoter , vilket är en indikator på att fiskerikontrollens verksamhet fungerar. har såväl kapaciteten som effektiviteten i landningskontrollen ökat jämfört med . Andelen anmärkningar ligger på och har ökat från , vilket beror på ökad effektivitet vid genomförandet av landningskontrollen. genomfördes ett antal handelskontroller som syftar till bättre verifiering i detta led. För att förbättra situationen för fiskbestånden inför- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 des ett sanktionssystem, som innebär utökade möjligheter för att besluta om administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. har fr.o.m. även tydliga befogenheter att ta fisk och annan egendom i beslag i samband med att en överträdelse av fiskelagen upptäckts. Detta gäller även för . Olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, s.k. IUU-fiske, är ett problem i hela världen och bidrar till att utarma världens fiskbestånd. beslutade ministerrådet om den s.k. IUU-förordningen för att bekämpa IUU-fisket. presenterade kommissionen ett förslag till en ny reviderad kontrollförordning för fisket och förslaget bearbetas i rådet . Förslaget är en viktig del i översynen av den gemensamma fiskeripolitiken och en åtgärd för att tillmötesgå den kritik som riktats mot denna av den Europeiska revisionsrätten. har bedrivit tillsyn och kontroll av fisket till sjöss och då med fokus på de södra och västra vattnen. har på detta sätt bidragit till att säkerställa att de regler som gäller för fisket efterlevs. Fiskerikontrollen omfattar både yrkes- och fritidsfiske. och har inom ramen för EU:s kontrollprogram deltagit i 19 Joint Deployment Plans (JDP) i och . I propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170) lyfts och långsiktiga samarbete fram med att genomföra fiskerikontrollen i linje med den nationella planen som utarbetats 2011. Den gemensamma fiskeripolitiken ställer bindande krav på förbättrad teknik och måluppfyllelse genom ett antal förordningar på fiskerikontrollens område. I linje med detta ligger fokus på att förbättra den landbaserade kontrollen, att förbereda för ny modern teknik liksom ett effektivt utnyttjande av data och informationsinsatser. Myndigheterna arbetar tillsammans med att förbättra en långsiktig planering av den totala fiskerikontrollen i . Bland annat har och gemensamt bedrivit ett riskanalysprojekt. Målet är att utveckla metoder som ska säkerställa 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 att de nationella och europeiska fiskebestämmelserna följs och att fiskekvoterna inte överskrids. Det kan konstateras att antalet överträdelser, t.ex. loggboksfel som förekommer är för högt liksom att ännu inte till fullo lyckas nå upp till de kontrollmål, t.ex. antal landbaserade kontroller av torsk och sill som anges av den gemensamma fiskeripolitiken, även om omfattande förbättringar åstadkommits. Rådets arbete med nya förordningsförslag för fiskerikontrollen kommer att innebära en skärpning för medlemsstaterna . Skärpningen av fiskerikontrollen bland länderna runt har tillsammans med en långsiktig förvaltningsplan bidragit till förbättringen av det östra torskbeståndet i . () utbildar och forskar för ett hållbart nyttjande av marken och de biologiska naturresurserna. För perioden 20062008 har SLU haft ett utbildningsuppdrag om minst 10 700 helårsstudenter. Totalt har 10 616 helårsstudenter presterats och därmed har målet inte uppnåtts fullt ut. Många av SLU:s utbildningar är eftertraktade, men cirka hälften av programmen har haft svårt att fylla platserna. av antagna programstudenter vid SLU ska ha avlagt examen . För perioden har en examensfrekvens på redovisats, vilket är en minskning med en procent sedan perioden 20022004. Målet har inte uppnåtts. ökade dock examensfrekvensen till . SLU har för perioden 20052008 haft som mål att 415 forskarexamina ska ha avlagts. SLU redovisar 476 avlagda examina och uppfyller således målet. Forskningen för de areella näringarna vid SLU håller generellt sett en hög vetenskaplig nivå. Statistik över publicerade artiklar visar på en stadig ökning. Av SCB:s arbetsmarknadsstatistik framkommer att av de som erhållit doktorsexamen från SLU har sysselsättning inom sitt område. Forskning inom ansvarsområden är betydelsefull för de globala utmaningarna när det gäller klimat och miljö. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) har regeringen uppmärksammat detta och tillfört nya medel bl.a. för strategiska satsningar inom relevanta forskningsområden. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har ansvaret främst för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom miljöområdet och för de areella näringarna. Knappt hälften av rådets forskningsmedel avser forskning inom områdena areella näringarna, djur och livsmedel. Resterande medel fördelas inom områdena miljö, natur och samhällsbyggande. Formas lyfter i sin forskningsstrategi fram forskningsteman som är centrala för en hållbar utveckling. Dessa teman bl.a. klimat och energi, förvaltning av naturresurser och miljö och stads- och landsbygdsutveckling ligger till grund för beslut om forskningsbidrag. Inom ramen för Formas uppdrag ligger att utvärdera forskning. Bland annat har inför nya avtal med Stiftelsen (SkogForsk) och () utvärderingar skett av den forskning som bedrivits vid instituten . I utvärderingarna rekommenderas både SkogForsk och JTI arbeta för en ökning av antalet publicerade vetenskapliga artiklar. I en utvärdering av den forskning som finansierats från återförda skatter på handelsgödsel och bekämpningsmedel via Stiftelsen lantbruksforskning föreslås för den fortsatta verksamheten bl.a. större och färre projekt samt ökad publicering av vetenskapliga artiklar. En övergripande redovisning av forskningspolitiken finns under utgiftsområde 16. En resultatredovisning av den forskning som finansieras av Formas görs även under utgiftsområde 20. Utbildning och forskning inom ansvarsområde utgör, tillsammans med den fortlöpande miljöanalysen vid SLU, medel för att uppnå regeringens vision bruka utan att förbruka. Hög kompetens och nya forskningsrön är av högsta vikt för att visionen ska kunna uppnås. Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom områden och regeringens förväntningar på verksamheten i stort sett är uppfyllda. Enstaka mål har dock inte nåtts. Det gäller utbildningsuppdrag och examensfrekvens för grundutbildning. Flera utbildningar, angelägna för den nationella kompetensförsörjningen, är små och har haft få sökande. För visar dock ansökningssiffror för SLU på en kraftig ökning av antalet sökande till program. Nivån på examensfrekvensen kan förklaras av att av programstudenterna vid SLU övergår till annan utbildning eller annan verksamhet redan efter det första studieåret, vilket är vanligt i svensk högre utbildning bl.a. som en följd av dess flexibla struktur. De åtgärder SLU har vidtagit för att bli synliga och attrahera fler sökande samt för att fler studenter ska avsluta sin utbildning och ta ut examen synes ha gett resultat, bl.a. genom den ökade examensfrekvensen . Mot bakgrund av de nationella miljömålen och de ökande kraven som ställs från EU avseende miljötillståndet i landet är utveckling av den fortlöpande miljöanalysen angelägen för att få tillförlitliga underlag. Genom de kraftigt ökade resurser som SLU anvisats för anpassningsåtgärder inom området fortlöpande miljöanalys i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162) kan bl.a. insamlingen av miljödata fortsätta utvecklas och presenteras på ett mera överskådligt sätt. Vidare kan verksamheten utvecklas så att en större integration i både utbildning och forskning kan ske bl.a. i syfte att bibehålla och förnya kompetensen inom området. Det internationella samarbetet inom forskningen är viktigt och både SLU och Formas har varit aktiva och deltagit på olika sätt både inom och utanför . Regeringen bedömer att utbildning och forskning inom de areella näringarna ligger väl i tiden för att möta utmaningarna när det gäller klimatfrågan, t.ex. det ökade behovet av en hållbar produktion av biomassa för livsmedel, energi och förnybara råvaror. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Regeringen har tagit initiativ till åtgärder för att minska jordbrukets negativa påverkan på klimatet, bl.a. med hjälp av landsbygdsprogrammet. Flera åtgärder som regeringen vidtagit för att minska energianvändningen i jordbruket, skogen och i fiske har initierats och kommer med tiden att få ett ökat genomslag. De gröna näringarnas roll som producent av bioenergi och annan biomassa kan bidra till reducerade växthusgaser även i andra sektorer. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Insatser för att stärka jordbrukets medverkan till att flera av miljökvalitetsmålen ska kunna uppnås sker främst genom landsbygdsprogrammet 20072013 men också genom andra miljöförbättrande åtgärder och insatser finansierade med återförd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. -Målet Ingen övergödning har jordbrukssektorn genom minskat utsläpp av fosfor, kväve och ammoniak starkt bidragit till att målet kan uppnås, -målet en Giftfri miljö är delvis uppnått, -målet Myllrande våtmarker har inte uppnåtts, -delmålet Samtliga ängs- och betesmarker ska bevaras är till största delen uppnått. Utvärderingen av miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006 visar på att åtgärder vars syfte är att åstadkomma en väldefinierad effekt har större potential att bli kostnadseffektiva än brett verkande åtgärder. fiskbestånd visar för ett flertal arter tecken på en gynnsam utveckling men många bestånd är dock fortfarande överutnyttjade. Även om det kan vara flera samverkande faktorer är regeringens slutsats att EU:s system med fleråriga förvaltningsplaner har en positiv effekt. lyckas ännu inte till fullo nå upp till de kontrollmål för fiskefångst och landning som anges av den gemensamma fiskeripolitiken, även om omfattande förbättringar åstadkommits. Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom områden i stort sett är uppfyllda. Utbildning och forskning inom de areella näringarna ligger väl i tiden för att möta utmaningarna när det gäller klimatfrågan. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att måluppfyllelsen för målet De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion är god. Myndigheternas arbete, både självständigt och i samverkan, bidrar på ett positivt sätt till att komma närmare målet 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2.4.3De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik För att mäta måluppfyllelsen redovisas bl.a. följande indikatorer inom de olika delområdena under målet: -antal utbrott av smittsamma djursjukdomar, juverhälsa samt antibiotikaresistens i djurhållning, -andel kommuner med kontrollplan samt försöksdjursanvändningen, -andel allvarliga avvikelser vid datorbaserade inspektioner, indextal avseende akrylamid i svenska livsmedel samt indextal avseende befolkningens matvanor. Indikatorerna avseende djurhälsa med behandlingsstatistik visar resultat av regeringens förebyggande åtgärder. Kontrollfrekvensen och kommunernas upprättade kontrollplaner avspeglar djurskyddsläget. Livsmedelssäkerhet och konsumentinformation mäts genom indikatorerna inom området. Regeringen arbetar med att ta fram flera och tydligare indikatorer för målet och resultatet avses redovisas i budgetpropositionen . ska vara pådrivande för sund djurhållning och friska djur i EU Målet för djurpolitiken har varit ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. fokuseras särskilt på att ska vara pådrivande för sund djurhållning och friska djur i EU. Antalet utbrott av allvarliga smittsamma djursjukdomar (epizootier) fördubblades mellan 2007 (13 fall) och 2008 (30 fall). Av de fall som konstaterats 2008 härrör 28 stycken från sjukdomen blåtunga som då konstaterades i . Grissjukdomen PRRS debuterade i . är nu förklarad fri från denna sjukdom. Bland de zoonotiska sjukdomarna (som smittar mellan djur och människa och omvänt) noteras i tabellen nedan en ökning i antalet salmonellafall hos nötkreatur och får. Noteras bör också ett fall av mjältbrand som är ovanligt i och som kräver omfattande bekämpningsåtgärder. Tabell 2.9 Salmonella i djurbesättningar 20062008 Juverhälsan är fortsatt god och trenden är att antalet fall av juverinflammation minskat jämfört med föregående år. Noggrann övervakning av resistensläget i bakterier hos både friska och sjuka djur har fortsatt . Resistensläget i är generellt sett gott och väsentligt bättre än i de flesta andra länder. Ett positivt trendbrott kan redovisas (senaste tillgängliga statistik) då användning av viss bredspektrumantibiotika (cefalosporiner) som används till hundar gick ned , sannolikt beroende på ökad medvetenhet om resistensproblematiken. har genomfört 478 250 behandlingar vilket är i samma storleksordning . Kostnaden per behandling visar en stigande trend (per behandling jämfört med 2007). En effektivare användning av de veterinära resurserna förväntas genom att fler yrken behörighetsregleras inom djurens hälso- och sjukvård (prop 2008/09:94, bet. 2008/09:MJU20, rskr 2008/09:197). En ny lag (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård träder i kraft . fattades beslut om förenkling och harmonisering av bl.a. regler för godkännande av djuranläggningar, vilka träder i kraft . har ett antal ändringar i om antagits, med bestämmelser om bekämpning av bl.a. BSE (galna ko-sjukan). Bakgrunden till några av ändringarna är den väsentligt förbättrade BSE-situationen i medlemsländerna. För svenskt vidkommande innebär detta för nötkreatur som slaktas på normalt sätt att cirka 100 000 djur i stället för 170 000 behöver testas. Djurskyddsverksamheten har integrerats i . Forsknings- och utvecklingsprojekt som prioriterats har bl.a. haft till syfte att ge underlag för utveckling och regelförenkling, baserat på välfärdsindikatorer och en riskbaserad djurskyddskontroll. Populärvetenskapliga sammanfattningar av slutredovisade studier har publicerats på för att öka tillgängligheten av forskningsresultaten.