prop · GX031d24 · 2009-09-21 00:00:00 — En utökad produktion av bioenergi från de gröna näringarna, är ett viktigt bidrag för att nå målen i propositionerna En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162), respektive En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163)samt för att nå målsättningen om förnybar energi till 2020. Målet utgår från EU:s ambitiösa målsättning på området. De gröna näringarnas klimatarbete I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162) anger regeringen sektorsövergripande mål för att minska utsläppen av växthusgaser samt ett samlat åtgärdsprogram. Genom propositionen har också berörda myndigheter fått förstärkta anslag för att höja beredskapen inför ett förändrat klimat. I propositionen betonas även vikten av insatser inom landsbygdsprogrammet i syfte att främja de gröna näringarnas anpassningsförmåga till ett förändrat klimat samt i syfte att minska utsläppen av växthusgaser från den gröna sektorn. Regeringens målsättning är att ska vara en ledande förebild med ett skogsbruk som är miljöanpassat och bygger på tillvaratagande av förnybara resurser. Regeringen anser att en hög och stabil skoglig tillväxt är en grundläggande utgångspunkt, i arbetet med att tillvarata skogens möjligheter i klimatarbetet. En hög skoglig tillväxt förbättrar möjligheten att ersätta fossila råvaror med råvara från skogen. Tillväxten motverkar också klimatförändringarna genom ökad upplagring av kol i växande skog och mark 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 och i olika träprodukter. Skydd av skogar kan bidra till ökad upplagring av kol i växande skog. De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion Mot bakgrund av de globala utmaningar som klimatförändringen utgör krävs, förutom ökade forskningsinsatser, dels en effektivare produktion och användning av energi, dels en ökad produktion och användning av biomassa för energiändamål och som bioråvara till industrin. Det är viktigt att en ökad produktion kan uppnås som miljömålen för biologisk mångfald och minskad övergödning nås. De gröna näringarna har också en viktig roll i utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Ett samhälle som är mindre beroende av fossila bränslen innebär inte bara en miljömässig vinst, utan också en möjlighet till nya arbetstillfällen i hela . Potentialen för energieffektivisering i de gröna näringarna är stor. Regeringen verkar för att minska energianvändningen inom de gröna näringarna. Regeringen har gett berörda myndigheter i uppdrag att kartlägga de gröna näringarnas energianvändning och ge förslag på möjliga åtgärder för energieffektivisering samt att utarbeta en handlingsplan för att främja sparsam körning. För att en omställning ska vara möjlig och för att de gröna näringarna ska behålla sin konkurrenskraft gentemot övriga EU, krävs också långsiktiga satsningar på utveckling av ny energieffektiv teknik. Regeringen avser därför att inom ramen för det femåriga energieffektiviseringsprogram som aviserades i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163), avsätta resurser för främjande av effektivisering och omställning av maskiner till förnybara drivmedel inom de gröna näringarna. I enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) avser regeringen att introducera en energikartläggningscheck för företag vars årliga slutanvändning av energi är betydande. kommer genom denna åtgärd att få möjlighet att söka bidrag för att genomföra en energikartläggning av sin verksamhet. Ett konkret sätt att öka energiproduktionen och öka energiförsörjningen är att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 främja etableringen av biogasanläggningar på gårdsnivå. Regeringen har därför beslutat att inom ramen för landsbygdsprogrammet 2007 2013 främja en ökad produktion av förnybar energi, bl.a. genom att rikta för perioden 20092013 till investeringar i biogasanläggningar inom jordbruket. Regeringen har även beslutat att ge , och i uppdrag att utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi som bidrar till ökad användning av biogas. Dessutom ingår att utreda förutsättningarna för en svensk reglering som tillåter efterkonvertering av traktorer till gasdrift. Ett av de övergripande målen för landsbygdsprogrammet 20072013 är att det ska medverka till att bevara och utveckla ett attraktivt natur- och kulturlandskap och att stimulera omställningen till en resurseffektiv och hållbar produktion med minskad miljöpåverkan. Därmed bidrar landsbygdsprogrammet till att internationella åtaganden och nationella miljömål på ett effektivt sätt kan uppnås. En helhetssyn på landskapet är viktig för landsbygdens attraktionskraft som boendemiljö. Landskapet är också en betydelsefull resurs för utveckling av företag som kan bidra till arbete och tillväxt på landsbygden. I de strategiska målen för programmet ingår att ett aktivt brukande av jordbruksmarken ska främjas i mindre gynnade områden, att produktionen av kollektiva nyttigheter ska stimuleras och att utvecklingen av brukningsmetoder som minskar jordbrukets negativa miljöpåverkan ska stärkas. Jordbruket står för den största andelen av de samlade svenska utsläppen till havet och det finns därför behov av fler åtgärder för att minska utsläppen. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt instrument för att åstadkomma de åtgärderna. Genom regeringens förslag om ändringar i landsbygdsprogrammet , förstärks de insatser som syftar till att möta nya globala utmaningar i form av klimatförändringar, ökad produktion av förnybar energi, en förbättrad vattenförvaltning och en bevarad biologisk mångfald. Några av de befintliga miljöersättningarna inom landsbygdsprogrammet har en lägre anslutning än väntat. För att de mål som finns angivna i programmet ska kunna uppnås, och därmed flera av fastställda miljökvalitetsmål, föreslår regeringen att vissa miljöersättningar ska förstärkas. Det gäller bl.a. ersättningar för ekologiska produktionsformer, upprätthållande av hävden av ängs- och betesmarkerna samt vatteninsatser. Inom ramen för landsbygdsprogrammet kommer insatser att vidtas för att underlätta de gröna näringarnas anpassning till ett förändrat klimat, liksom åtgärder som syftar till energieffektiviseringar och minskningar av utsläppen av växthusgaser från de gröna näringarna. En skogspolitik i takt med tiden De av beslutade skogspolitiska målen (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252) ligger i linje med regeringens vision bruka utan att förbruka. I En skogspolitik i takt med tiden (prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244) slår regeringen och fast att grunderna för skogspolitiken, med jämställda produktions- och miljömål, ska ligga fast och betonar att skogen är en förnybar resurs. Inom ramarna för skogspolitikens jämställda miljö- och produktionsmål anser regeringen att skogens tillväxt bör öka och att det finns en god potential för detta. I propositionen Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214) poängterar regeringen att det utöver det traditionella arbetet med skydd av värdefulla naturområden är av stor betydelse att incitament skapas för markägare att ta initiativ till bevarande av värdefull natur, både på frivillig basis och i form av formellt skydd. Regeringen föreslår ett samverkansprogram (Komet) där markägaren ges större möjligheter att själv ta initiativ till åtgärder för bevarande av värdefull natur. Dessutom föreslås att formerna för naturvårdsavtal blir mer flexibla t.ex. vad gäller avtalslängd och möjligheterna för årlig ersättning till markägare. Vidare föreslås att toleransavdraget vid områdesskydd avskaffas, vilket innebär en förbättrad ekonomisk kompensation för markägaren jämfört med . Det är rimligt att en markägare som avstår från hela eller en del av sin fastighet för naturvårdsändamål får full marknadsmässig ersättning för detta. Frågan om möjligheten att periodisera naturvårdsavtal behandlas av Utredningen om sam- bandet mellan redovisning och beskattning (SOU 2008/80, del 2 s. 32f) som bereds i . Den svenska skogspolitiken ger skogsbruket både stor frihet och stort ansvar för att nå de skogspolitiska målen. Regeringen anser att det därför behövs en väl utvecklad statlig rådgivning, liksom en bra dialog mellan myndigheter och skogsägare. Insektsövervakning och beredskap för eventuella statliga åtgärder i de stormfällda områdena i är fortfarande viktigt. Skogsägaren har ett stort ansvar för att förhindra spridning av skadeinsekter. uppdrag att övervaka och informera markägare om skadeinsektspopulationen kommer därför att förlängas . Industrins behov av ett jämt råvaruinflöde bidrar till att avverkningar numera sker året runt. Ett mildare klimat och en ökad efterfrågan på biomassa ökar risken för markskador i skogen. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att, efter samråd med berörda myndigheter och skogsnäringen, utreda ytterligare åtgärder som kan göras för att undvika körskador på skogsmark. Regeringen anser att EU:s insatser på skogsområdet även fortsättningsvis bör vara begränsade och att stöd till skogsproduktion ska motverkas. För åtgärder inom gemenskapspolitiken som berör skog och skogsbruk är det viktigt att konsekvenser för skogsnäringen inkluderas i beslutsunderlag samt att subsidiaritetsprincipen respekteras och tillämpas. Ett resurseffektivt och miljömässigt hållbart fiske Regeringens målsättning är att yrkesfisket, beredningsindustrin, vattenbruket och fritidsfisket ska producera fisk och fiskprodukter som efterfrågas av konsumenterna och bidra till att skapa arbete, välfärd och levande kust- och insjösamhällen. Förutsättningen för att det ska lyckas är att allt fiske bedrivs resurseffektivt och miljömässigt hållbart, med effektiva fiskeregler och selektiva fångstredskap. Endast för en mindre andel av EU:s gemensamma fiskbestånd kan dock nyttjandet anses vara hållbart och stora delar av yrkesfisket kämpar med dålig lönsamhet. Inriktningen framöver är att fiskekapaciteten ska anpassas till beståndssituationen. Detta innebär bl.a. att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 fartyg behöver skrotas, fiskeansträngningen minska och näringens egna ansvar tydliggöras. Det är viktigt att s.k. utkast av fisk inte ska förekomma och att bifångster av hotade arter och bestånd ska minska så att bestånden kan återhämta sig och förlust av viktig genetisk variation kan undvikas. är aktivt i arbetet med att motverka utkast. För att komma åt problemet är det nödvändigt med effektiva selektiva redskap. ligger långt framme i arbetet avseende selektiva redskap och fortsätter vara drivande i EU:s arbete med att verka för mer skonsamma fiskeredskap. I enlighet med regeringens proposition En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:162) tillförs 2009 respektive 2010 för skonsamma och selektiva redskap. För genomförande av den nationella planen för återhämtning av beståndet av ål tillförs ytterligare 2009 respektive 2010. Dessutom tillför regeringen för skrotning och fiskevårdande åtgärder respektive 2010. Som ett led i att verka för en levande landsbygd har regeringen uppdragit åt att göra en analys av hur det svenska småskaliga kustnära fisket kan stärkas. En ny översyn av den gemensamma fiskeripolitiken ska ske till 2012. En grönbok om den gemensamma fiskeripolitiken presenterades . Regeringen fortsätter att arbeta aktivt för att förbättra den gemensamma fiskeripolitiken. Regeringen anser att en ökad kunskap inom fiskeriförvaltningen är nödvändig, i synnerhet för att ytterligare genomföra ekosystemansatsen i förvaltningsbesluten. arbetar därför kontinuerligt för en förstärkning och utveckling av (), vars vetenskapliga rådgivning det är angeläget att beakta. Det finns behov av återhämtning av ett flertal bestånd. För att nå goda bestånd är det nödvändigt med långsiktiga strategier med tydliga mål. Här spelar förvaltningsplaner en viktig roll. Regeringen stödjer det fortsatta arbetet med fleråriga planer som reglerar de flesta kommersiella bestånd av fisk. Regeringen förstärker t. ex. arbetet under 20092010 med för att genomföra åtgärder inom den svenska nationella ålplanen. Ett annat exempel är torskplanen för där regeringen även 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 fortsättningsvis kommer att hävda att den ska följas vid de årliga kvotregleringarna. Bestånden av lax och havsvandrande öring är under återuppbyggnad. Vattenkraftsutbyggnad, fysisk miljöförstöring och överutnyttjande har lett till att bestånden har blivit hotade. har laxen börjat återhämta sig, men för havsvandrande öring ser det fortfarande allvarligt ut. Dessa arter är av betydelse för såväl turism som arbetstillfällen, inte minst i norra . Regeringen är positiv till ökad regional förvaltning inom EU och aktiv i det fortsatta arbetet med Östersjöstrategin, som kan komma att spela en viktig roll i den framtida fiskeriförvaltningen i regionen. Fiskerikontrollen är en av hörnpelarna i den gemensamma fiskeripolitiken och reformarbetet inom gemenskapen pågår med översynen av kontrollförordningen och genomförandet av förordningen för illegalt fiske. ställer tvingande krav på medlemsländerna avseende ny teknik, ökad kontroll i hela leveranskedjan liksom avancerad bearbetning av data. För att åtgärda brister i genomförandet av den svenska fiskerikontrollen och för att nå tvingande kontrollmål avser regeringen att ytterligare stärka fiskerikontrollen. Fokus ligger på att förbättra den landbaserade kontrollen, bl.a. förberedelser för ny teknik som elektronisk loggbok och spårbarhet liksom en effektiv hantering av data och överträdelser. Myndighetssamarbetet mellan och fortsätter i syfte att fiskerikontrollen ska genomföras i linje med den nationella planen för fiskerikontroll 20082011. och internationellt för en god djur- och folkhälsa samt ett gott djurskydd. EU-arbetet är viktigt inom djurskyddsområdet. På detta område prioriteras arbetet med ett nytt EG-direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. agerar pådrivande för att uppnå förslagets syften att harmonisera lagstiftningen och att stärka djurskyddet för försöksdjur inom EU. En annan aktuell djurskyddsfråga inom EU där agerar pådrivande är djurtransporter. Inom EU pågår en diskussion om att eventuellt inrätta ett EU-centrum för djurskydd. ser positivt på detta då det sannolikt kan bli ett effektivt sätt att driva djurskyddsfrågorna inom EU framåt. Diskussionen rör att ett eller flera befintliga organ utses till EU-centrum, vilket är en modell som kan stödja. Regeringen arbetar för att ett eventuellt centrum förläggs till . Den nuvarande djurskyddslagen trädde i kraft och har på många sett varit banbrytande, också internationellt. tar regeringen initiativ till vidareutveckling av lagstiftningen. Regeringen har i detta syfte tillsatt en särskild utredning (dir. 2009:57). Den nya lagstiftningen ska uppnå minst samma djurskyddsnivå som , utgå från de enskilda djurens behov, verka förebyggande samt bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Genom modernisering och förenkling ska regelverket blir mer flexibelt och målinriktat. I utredningen ska även ägnas särskild uppmärksamhet åt vissa problem på djurskyddsområdet. I forskningspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) gjordes även särskilda satsningar på djurskydd och alternativa metoder till djurförsök. Utbrott av allvarliga smittsamma djursjukdomar kan orsaka mycket stora förluster för lantbrukare i drabbade områden och i vissa fall också innebära risker för folkhälsan. 2.6.3De gröna näringarna utmärks av gränsöverskridande och att upprätthålla goda omtanke, ansvarstagande och hög förhållanden inom är beroende av att är pådrivande för sund djurhållning och friska djur i EU Det är regeringens målsättning att de gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Som en del av detta fortsätter regeringen att arbeta aktivt nationellt, inom EU andra regioner i EU och världen gör detsamma. På dessa grunder finns därför ett europeiskt mervärde i att samarbeta i EU. ska bidra aktivt till den pågående översynen av EU:s djurhälsopolicy, med syftet att förenkla och effektivisera lagstiftningen samt att se till att de ekonomiska resurserna används på bästa sätt. Inom landet verkar regeringen för att bevara det generellt goda djurhälsoläget. mycket gott smittskydd, bl.a. därför att vi varit noga med att bekämpa smittsamma djursjukdomar. Genom dessa förebyggande åtgärder undviker vi mycket större kostnader för samhället. upptäcktes det första fallet av djursjukdomen blåtunga i . leder en vaccinationskampanj mot sjukdomen. Kampanjen har varit effektiv och resultatet ger gott hopp om att sjukdomen kommer att kunna utrotas från . har kostnaden för salmonellabekämpningen ökat. Flera faktorer inverkar, bl.a. att antalet gårdar med stora djurbesättningar ökar, varför bekämpningsarbetet blir både dyrare och mer komplicerat. Salmonella smittar mellan djur och människa och det är därför mycket angeläget med snabb och effektiv bekämpning. Regeringen fortsätter 2010 att arbeta för att utrota blåtunga samt hålla tillbaka salmonella. En fördjupad analys av dessa frågor görs i den utredning regeringen tillsatt för att göra en bred översyn av lagstiftningen om djursjukdomar och zoonoser, däribland salmonella (dir. 2007:175). Utredarens förslag väntas . Förslagen i regeringens proposition En ny organisation för veterinär service och vid utbrott av smittsamma djursjukdomar (prop. 2008/09:211) syftar till att skapa en ökad konkurrens inom sektorn som ett gott smitt- och djurskydd i hela landet bibehålls. Den nya organisationen ska få genomslag med början . Konsumenten har verktyg och förutsättningar att välja De livsmedel som säljs ska vara sunda och säkra. Konsumenterna ska kunna lita på att de livsmedel som de äter verkligen är vad de utges för att vara. Redligheten i livsmedelshanteringen ska var god, exempelvis vid märkning och hantering. Märkning är ett viktigt redskap för att konsumenten ska kunna välja bra, hälsosam och miljömässigt hållbar mat efter sina önskemål och behov. Översynen av det EG-gemensamma regelverket om livsmedelsinformation till konsument pågår. I förhandlingarna arbetar för enkla, klara och tydliga märkningsregler. kommer även en översyn av det gemensamma om 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 livsmedelshygien och -kontroll att ske. I översynen och i arbetet med att utforma gemensamma tolkningar av reglerna är en genomgående svensk ambition att uppnå enklare och mindre kostsamma regler som livsmedlens säkerhet inte äventyras. Problematiken med ökad förekomst av övervikt och fetma och därtill relaterade följdsjukdomar i befolkningen leder både till stora kostnader för samhället och till lidande för enskilda individer. För att underlätta för befolkningen att i vardagen välja hälsosamma alternativ och vid behov ändra matvanorna, bedrivs ett informationsarbete riktat till både konsumenter och yrkesverksamma inom t.ex. restauranger, förskola och skola. Ytterligare åtgärder för att förbättra kunskapen om kostens och måltidernas betydelse ska genomföras rörande bl.a. måltider i skolan och inom äldreomsorgen. Regeringen avser att fortsätta sin samverkan med företrädare för branschen, experter, frivilligorganisationer och myndigheter inom ramen för s.k. dialogforum. Vidare har i samverkan med fått i uppdrag att bilda en samverkansgrupp på expertnivå för att bl.a. följa upp och utvärdera insatser för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet. Syftet med båda insatserna är att diskutera hur samhället kan främja goda matvanor och fysisk aktivitet. har efterfrågan på ekologiska livsmedel ökat kraftigt såväl nationellt som internationellt. Riktade åtgärder inom bl.a. landsbygdsprogrammet ger goda förutsättningar för en ökad produktion av ekologiska livsmedel som kan tillgodose konsumenternas efterfrågan i handeln. I utredningsbetänkandet Trygg med vad du äter nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion (SOU 2009:8) föreslås bl.a. att en ny livsmedelssäkerhetsmyndighet ska bildas. Regeringen anser inte att tillräckliga skäl föreligger för en så omfattande förändring av myndighetsstrukturen inom jordbruks- och fiskeområdet och avser därför inte att genomföra förslaget. Regeringen bedömer att de förändringar som föreslagits och vad som anförts avseende i propositionen En ny organisation för veterinär service och vid utbrott av smittsamma djursjukdomar (prop. 2008/09:211) är tillräckligt för att tillfredsställande hantera de problem som aktualiserats 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 genom tillkännagivande (bet. 2002/03:MJU10, rskr. 2002/03:230). Krisberedskap inom livsmedel och dricksvatten I en analys inom rörande livsmedels- och dricksvattenförsörjningen betonas vikten av att kunna säkerställa krisberedskapen. Det är nödvändigt att förbättra förutsättningarna för att kunna hantera olika former av störningar av mer eller mindre allvarlig art. Det finns enligt rapporten behov av att förstärka samordningen av insatserna på området. Regeringen bereder frågan i syfte att ge denna samordnande funktion. Antagonistiska angrepp, dvs. terroristangrepp och andra medvetna sabotage, mot jordbrukssektorn inklusive efterföljande förädlingsled, har allt mer uppmärksammats internationellt som en framtida allvarlig hotbild. I de risk- och sårbarhetsanalyser som genomförs har det framkommit att saknar en bred och samlad kompetens inom detta område. Regeringen anser det därför angeläget att samla och utveckla kompetens inom området och avser att återkomma i frågan. Regeringens politik i ett internationellt perspektiv stödjer de strategiska målen. Inom ramen för arbetet i FAO (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation), WTO, , OIE (för djurhälsa), Internationella fördraget om växtgenetiska resurser och (FAO:s och WHO:s gemensamma standardiseringsprogram), , FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD), UNFF (FN:s skogsforum) samt i andra internationella sammanhang, driver regeringen sina mål om öppnare och marknadsanpassad handel på jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdet, klimathänsyn, en hållbar produktion i jordbruks-, fiske- och skogsnäringen samt säkra livsmedel. Ett fortsatt starkt engagemang i såväl internationella skogssamt fiskefrågor är också viktigt samt värnandet om växt- och husdjursgenetiska resurser. har genom sin höga kunskapsnivå och långa skogliga tradition en hög trovärdighet internationellt vad gäller skogsbruket och skogens produktions- och miljövärden. ska fortsätta att förmedla kunskap samt exportera sitt teknologiska kunnande. avser att upprätthålla starka roll avseende skogsfrågor på den europeiska arenan samt i det övriga internationella arbetet. Under 20072008 steg livsmedelspriserna kraftigt vilket bidragit till att antalet hungrande i världen har ökat med cirka 150 miljoner , till drygt en miljard och är fler än enligt FAO. En sådan utveckling motiverar krafttag från det internationella samfundet, särskilt mot bakgrund av att livsmedelskrisen måste hanteras parallellt med den ekonomiska krisen och stora utmaningar på klimatområdet. har pekat på ett särskilt positivt samband mellan satsningar på jordbruk och ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer. har även visat på den stora ekonomiska betydelse som en hållbar fiskeriförvaltning har på global nivå. Ökade och långsiktiga satsningar på jordbruk, skogsbruk, fiske och landsbygdsutveckling, bl.a. inom det internationella utvecklingssamarbetet, är nödvändiga för att skapa en hållbar livsmedelsproduktion och tillväxt samt minskad fattigdom i utvecklingsländer. Ökade resurser via utvecklingssamarbetet kommer dock inte vara tillräckligt. Utvecklingsländerna måste själva i högre grad, i enlighet med Maputodeklarationen, prioritera jordbruk och landsbygdsutveckling i sina nationella budgetar. Utvecklingsländerna kan genom dialog och rådgivning få stöd i utvecklingen av fungerande jordbruks-, skogsbruks- och fiskenäringar. Parallellt med långsiktiga insatser krävs också humanitärt stöd på kort sikt.