prop · GX031d23 · 2009-09-21 00:00:00 — Det är tydligt att kvinnor reser mer av privata skäl och män mer i tjänsten. ska eftersträva en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. ska det i ledningsgrupper inte vara något kön som har en representation understigande . I ledningsgrupper ingår totalt 219 personer varav andelen kvinnor är , vilket är en ökning i förhållande till föregående år. Det långsiktiga målet för räntabiliteten är att resultatet efter skattemotsvarighet ska uppgå till av eget kapital och att soliditeten ska uppgå till . Som restriktion för prishöjningar gäller att trafikavgifterna, exklusive undervägsavgifter, avgifter för luftfartsskydd och bulleravgifter, i genomsnitt får öka med högst nettoprisindex mätt . har hållit sig under pristaket. omsättning ökade 2008 och rörelseintäkterna uppgift sammantaget till (6 237). (3 985) och (2 288). Att luftfartsintäkterna ökade med eller , trots sänkta flygplatsavgifter med beror på den gynnsamma utvecklingen för utrikestrafiken . Rörelseresultatet uppgick till (816). Rörelsekostnaderna påverkas 2008 av den nedskrivning av anläggningstillgångar som gjorts på sex flygplatser. Nedskrivningen uppgår till . Rörelsekostnaderna uppgick totalt till (5 458). Utfallet inkluderar också i kundförluster varav den enskilt största utgörs av flygbolaget konkurs . Summan av finansiella intäkter och kostnader uppgick till -(-1 361). Det föregående året inkluderade då avseende engångspost för pensionsskuldsökning samt i realisationsförlust vid försäljningen av . Årets resultat uppgick efter finansiella poster till (-545). Exklusive nedskrivningen av anläggningstillgångar på sex flygplatser skulle resultatet ha varit . Särskilt om Luftfartsstyrelsens resultat Luftfartsstyrelsen genomförde 2008 en insats till genom Svenska Nationella Ambulansflyget (SNAM). Detta efter terroristattacken mot ett antal hotell . Uppdraget kom från Franska ordförandeskapet via . Patienterna var från och och flygningen gick från till . Luftfartsstyrelsens förvaltningsverksamhet finansierades i huvudsak med avgifter. Myndigheten beslutade själv om avgifternas storlek och disponerade inkomsterna. skedde inga väsentliga justeringar av myndighetens avgifter. Myndighetsavgiften var oförändrat . Beträffande kapitalförändringar 2008 kan noteras ett underskott från direkta egna avgifter och myndighetsavgift m.m. på . En del av detta härrör från regeringens beslut om att Luftfartsstyrelsen skulle leverera av sitt ackumulerade överskott på inkomsttitel (N2008/2001/TR). redovisas ett balanserat överskott från direkta egna avgifter och myndighetsavgiften på 24,9 Bakgrunden till överskottet var att Luftfartsstyrelsens verksamhet drevs med mindre resurser än beräknat. Kostnader med anledning av Luftfartsstyrelsens avveckling och Transporportstyrelsens bildande I och med inrättandet av Transportstyrelsen avvecklades Luftfartsstyrelsen. Uppdraget att svara för återstående avvecklingsarbete åligger Transportstyrelsen. Transportstyrelsen har rapporterat att avvecklingsarbetet är avslutat och inte har medfört några kostnader för Transportstyrelsen (N2009/4422/TR). De totala kostnaderna för Luftfartsstyrelsens avveckling har uppgått till och har förts till Luftfartsstyrelsens räkenskaper . Kostnaderna har fördelat sig på personalkostnader , avskrivningskostnader och övriga kostnader . Avvecklingsarbetet är avslutat. Luftfartsstyrelsen redovisar vidare att man haft sammanslagningskostnader med anledning av Transportstyrelsens bildande på . Även transportområdet präglades av den svaga konjunkturen Liksom i många andra samhällssektorer har utvecklingen inom transportområdet präglats av den kraftiga nedgång i världskonjunkturen som inleddes . Persontransportarbetet inom järnvägsområdet och godstrafiken på väg ökade visserligen, men i övrigt avmattades eller minskade volymerna inom transportområdet. är ytterligare minskningar av transportarbetet att vänta. För , och Transportstyrelsen (tidigare Luftfartsstyrelsen) innebär konjunkturläget ett ansträngt ekonomiskt läge eftersom myndigheterna finansierar hela eller delar av sin verksamhet med inkomster från avgifter som i stor utsträckning är volymbaserade. Utvecklingen med stigande oljepriser till historiskt höga nivåer fick en plötslig vändning och medförde att kostnaderna för statens avtal rörande flygtrafik och färjetrafik till och från minskade . Utvecklingen på valutamarknaderna med 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 en svagare krona har emellertid delvis verkat i motsatt riktning. hade det lägsta antalet dödade i vägtrafiken . Regeringens bedömning är att statens insatser inom trafiksäkerhetsområdet har en stor del i den positiva utvecklingen. Även vid sidan av den positiva utvecklingen inom trafiksäkerhetsområdet finns det flera positiva utvecklingstendenser att lyfta fram. Kraftiga förbättringar har skett när det gäller statlig väg som stängs av för tung trafik på grund av tjällossning. är nu nere på nivåer som ligger på ungefär en femtedel av den mängd avstängningar som förekom i början av 2000- talet. Riktade investeringar och en mer återhållsam tillämpning av restriktioner ligger bakom förbättringarna. En annan förbättring som är värd att lyfta fram är att punktligheten för hela tågtrafiken ökade och att antalet förseningstimmar för tågtrafiken minskade. Arbetet med särskilda satsningar på punktlighetshöjande åtgärder, s.k. kraftsamlingar i storstadsområdena som initierat tillsammans med trafikoperatörer och trafikhuvudmän, har gett direkta resultat genom ökad ankomstpunktlighet för tågtrafiken. Det finns även exempel på problem och negativa tendenser. Ett stort problem är att målet om ett trafiksystem som är helt anpassat efter behoven hos personer med funktionsnedsättningar 2010 med stor sannolikhet inte kommer att uppnås. Andra problem är att standarden på vägnätet i vissa avseenden har försämrats och att det förekommer viss kapacitetsbrist inom järnvägen i storstäderna. Närtidssatsningen och andra viktiga åtgärder Regeringen har genom den närtidssatsning på infrastruktur som beslutades visat att man tar problemen på stort allvar. Närtidssatsningen har inneburit en ökad takt i såväl vägsom järnvägsinvesteringar och att ett stort antal viktiga investeringar och underhållsåtgärder kommer att kunna påbörjas . I proposition 2008/09:35 Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt konstaterar regeringen att anläggningsmarknaden har låg produktivitetsutveckling med 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 svag konkurrens och innovationsförmåga. Därför bedömer regeringen att en tvåprocentig produktivitetsförbättring inom anläggningsmarknaden är en realistisk förväntning för den kommande planperioden 20102021. Regeringen har också gett och i uppdrag att införa en styrmodell för stora investeringsprojekt inklusive metoder för val av entreprenadform. Verkens arbete följs upp kvartalsvis av regeringen. och bedriver därutöver ett gemensamt effektiviseringsarbete inom administration och IT som förväntas ge betydande besparingar kommande år. Andra exempel på viktiga åtgärder är isbrytarverksamheten som ska fortsätta att vidareutvecklas, bl.a. genom ett samarbete med . Ett effektivt och rationellt utnyttjande av isbrytarresurserna på är av yttersta vikt för ett flertal industrier i och således också en angelägenhet för hela övriga . Även arbetet med att utveckla lotsningsverksamheten och dess effektivitet är av stor vikt. Vidare vill regeringen framhålla det omfattande internationella och nationella arbetet som och bedriver med att både reducera sjöfartssektorns negativa miljöpåverkan och vidta olika sjösäkerhetshöjande åtgärder. En annan fråga med relevans för miljön är att flera av de statliga flygplatserna inte har miljötillstånd för ökad produktion. Den mest betydelsefulla begränsningen är utsläppstaket vid . Avgörande blir här dialog med berörda intressenter samt möjligheterna till ökat kollektivresande till och från flygplatser. En effektivare organisering av statens verksamheter inom transportområdet har regeringen intensifierat arbetet med att lägga grunden för en effektivare organisering av verksamheterna inom transportområdet. Utgångspunkten för arbetet har varit att förstärka och samla de verksamheter som svarar för statens kärnuppgifter och bolagisera sådan verksamhet som inte bör drivas i myndighetsform. En viktig del i förändringsarbetet var inrättandet av den nya myndigheten som startade sin verksamhet . Med den nya myndigheten har de statliga insatserna inom reglering, tillsyn och tillståndsgivning samordnats och det trafikslagsövergripande perspektivet förstärks. Vidare innebär förändringen att det har skapats bättre förutsättningar för att bedriva ett effektivt säkerhets- och klimatarbete inom transportområdet. Ett annat viktigt steg var tillsättandet av (dir. 2008:90). Även i detta fall är syftet att utifrån ett trafikslagsövergripande synsätt söka effektivare sätt att utföra statens uppgifter inom transportområdet samt öka nyttan för medborgare och näringslivet. Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) som regeringen lade fram trycktes det på behovet av såväl en tydligare trafikslagsövergripande ansats som ett ökat regionalt inflytande och ansvarstagande i den långsiktiga planeringsprocessen. Detta har även utgjort en utgångspunkt i de uppdrag som regeringen givit till trafikverken och länen rörande åtgärdsplaneringen för transportsystemet för perioden 20102021. överfördes vissa verksamheter i och till aktiebolagsform. De verksamheter som tidigare bedrevs av har överförts till (publ) och verksamheterna vid och Projektering har överförts till . Båda bolagen ägs helt av staten. Genom förändringarna skapas bättre förutsättningar för konkurrensneutralitet som skälen att misstänka korssubventionering minskar. Regeringens avsikt är att genom en bättre fungerande marknad öka förutsättningarna för utveckling av effektivitet och produktivitet i berörda verksamheter. har lämnat revisionsberättelser utan invändningar för samtliga myndigheter inom transportpolitikens område, dvs. har bedömt att myndigheternas årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. överlämnade för farligt gods (RiR 2008:29). granskat om regeringen och ansvariga myndigheter har skapat tillräckliga förutsättningar för att farligt gods ska skyddas mot antagonistiska hot, till exempel terrorism. Granskningen visar att det finns stora olikheter och varierande brister i skyddsåtgärderna, beroende om det farliga godset hanteras på flygplatser, i hamnar eller i godsterminaler för vägar och järnvägar. samlade bedömning är att regeringen och de ansvariga myndigheterna inte i alla delar sett till att transporter av farligt gods har ett godtagbart skydd mot relevanta antagonistiska hot. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt Transportstyrelsen. kommer att följa upp granskningen. Rapporten har remitterats. En transportsektor som gagnar både näringsliv och klimat Transportsektorns utveckling och effektivitet är väsentlig för vår förmåga att möta framtida utmaningar som rör klimat och miljö, sysselsättning samt regional tillväxt och utveckling. Ett väl fungerande transportsystem är en grundläggande förutsättning för att uppnå en långsiktigt hållbar tillväxt i alla delar av landet, såväl gles- och landsbygder, små och medelstora städer som storstadsområden. För att möta utmaningarna krävs en samlad politik och ett trafikslagsövergripande perspektiv och förhållningssätt. Bättre styrning med nya transportpolitiska mål Det övergripande målet för transportpolitiken är även fortsättningsvis att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I och med beslut har de tidigare sex delmålen ersatts med ett funktionsmål för tillgänglighet och ett hänsynsmål för säkerhet, miljö och hälsa. Syftet har varit att skapa en tydligare målstruktur som är enklare att tolka och tillämpa. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Den stora amorteringen av infrastrukturlånen 2007 innebar ett ökat utrymme för infrastrukturåtgärder motsvarande 2008. I samband med statsbudgeten beslutades om en särskild närtidssatsning på infrastruktur om sammanlagt på väg- och järnvägsinvesteringar för 20092010. Närtidssatsningen innebär att utgångsläget för de nya planerna förbättras genom att tempot i genomförandet av redan beslutade planer ökar. Till följd av förslagen i propositionen Åtgärder för jobb och omställning beslutade om att öka insatserna för drifts- och underhållsverksamhet med 20082011. Regeringen föreslår nu att ytterligare satsas på infrastruktur under 20092011. Medlen kommer att användas för insatser inom både väg- och järnvägsområdet i syfte att dämpa sysselsättningsnedgången. Sammantaget innebär detta att regeringens satsning på infrastrukturen under 20092011 uppgår till sammanlagt . tog ställning för förslagen i regeringens proposition Framtidens resor och transporter infrastruktur för en hållbar tillväxt. I och med beslut klargjordes ramar och inriktning för den nu pågående åtgärdsplaneringen. I åtgärdsplaneringen ska trafikverken utarbeta ett gemensamt förslag till en trafikslagsövergripande nationell plan medan länen har i uppdrag att ta fram förslag till planer för respektive län. Regeringen har för avsikt att fatta beslut om definitiva ramar till respektive länsplan samt om innehållet i den nationella planen. Det finns behov av effektivisering inom transportsektorn. De åtgärder som prioriteras i den pågående åtgärdsplaneringen ska vara samhällsekonomiskt effektiva, bidra till ett klimateffektivt och konkurrenskraftigt transportsystem för tillväxt och utveckling i alla delar av landet samt till uppfyllelse av transportpolitiska mål. Många resor och transporter omfattar flera färdmedel. Synsättet att hela resan eller transporten ska fungera ska därför prägla den fortsatta utvecklingen av transportsystemet. Ett trafikslagövergripande perspektiv genomsyrar regeringens politik på 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 transportområdet och är en central ansats i den långsiktiga infrastrukturplaneringen. En ny myndighet bildas för att säkerställa ett trafikslagsövergripande perspektiv För att skapa bättre organisatoriska förutsättningar för att arbeta med utvecklingen av transportsystemet utifrån ett trafikslagsövergripande perspektiv, avser regeringen bilda ett nytt . En väsentlig uppgift för den nya myndigheten blir att ansvara för en samlad långsiktig trafikslagsövergripande infrastrukturplanering för utveckling av hela transportsystemet. ska vidare ansvara för byggande, drift, underhåll och förvaltning av statliga vägar och järnvägar. Till överförs verksamheterna inom och , förutom den verksamhet som bedrivs vid enheten . Till överförs även uppgifter rörande modellutveckling/ analysverktyg samt verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen som bedrivs inom . Vidare överförs till verksamhet från Transportstyrelsen rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt drift- och investeringsbidrag till icke statliga flygplatser. Verksamheten inom SweRoad kan komma att inte organisatoriskt hänga samman med . Regeringen avser återkomma till i lagstiftningsfrågor rörande inrättandet av . I samband med detta avser regeringen också återkomma om SweRoad. En ny planeringsansats och ett nytt planeringssystem Redan den nu pågående långsiktiga infrastrukturplaneringen har kännetecknats av ett bredare och mer trafikslagsövergripande perspektiv. Det finns dock anledning att utveckla planeringen ytterligare samt fastare etablera den s.k. fyrstegsprincipen och därmed anlägga ett tydligare samhällsbyggnadsperspektiv. Regeringens uppfattning är att den nuvarande planeringsprocessen är för långt utdragen i tiden och inte tillräckligt flexibel för att hantera förändringar och utvecklingen av behoven i samhället. Det regionala inflytandet och ansvarstagandet bör förstärkas genom tidigare dialoger mellan regering och region- På så sätt kan kunskapsutbyte och samsyn åstadkommas i samband med den mer åtgärdsinriktade delen av planeringsprocessen. Regeringen avser återkomma till med en detaljerad beskrivning av det framtida planeringssystemets utformning. Regeringen har även tillsatt en parlamentarisk kommitté som bland annat ska föreslå ändringar i regelverken som innebär att processen för byggande av transportinfrastruktur effektiviseras. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Klimatutmaningen måste tas på största allvar Klimatutmaningen måste tas på största allvar. Transportsektorn svarar för av de svenska utsläppen av växthusgaser och av den totala inhemska energianvändningen. Genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet, bl.a. med hjälp av olika IT-lösningar, och ett brutet fossilberoende ska transportsektorn bidra till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås. Transportsektorn ska även bidra till att övriga miljökvalitetsmål nås. Det är regeringens inriktning att bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Ett betydande arbete för att minska transportsektorns beroende av fossila bränslen är redan inlett och en bred palett med styrmedel finns redan på plats. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162) som biföll , redovisas en handlingsplan för en fossiloberoende fordonsflotta. Regeringens handlingsplan omfattar såväl skatteförslag som satsningar på förnybara drivmedel och alternativa tekniker. Regeringen avser inleda en dialog med sektorns aktörer i syfte att utveckla handlingsplanen. Regeringen kommer att ge kommunerna möjlighet att förbjuda dubbdäck på vissa gator genom lokala trafikföreskrifter. Kommunen bör då också ansvara för utvärderingen och konsekvenserna av de lokala trafikföreskrifter man beslutat om. Åtgärden bedöms inte inverka negativt på trafiksäkerheten och framkomligheten och förväntas minska både buller- och partikelföroreningarna. Förslaget har anmälts till . Dessutom har regeringen för avsikt att uppdra åt Transportstyrelsen att analysera möjligheten för kommuner att införa miljözoner för personbilar. Behov av en utvecklad anläggningsmarknad Staten satsar betydande belopp för att sköta, underhålla och utveckla transportinfrastrukturen. Den mycket svaga produktivitetsutvecklingen och innovationsgraden i anläggningsbranschen har medfört att samhället relativt sett får allt mindre infrastruktur för satsade medel. Möjligheterna att realisera de kommande infrastrukturplanerna är starkt beroende av en utvecklad och effektivare anläggningsmarknad. Åtgärder behöver vidtas så att innovationsgraden kan öka och förbättra anläggningarnas egenskaper och funktionalitet. Regeringens uppfattning är att staten, i sin egenskap av stor beställare, har goda möjligheter att genom sitt agerande påverka marknaden och dess utveckling. Exempelvis kan upphandlingar ske och kontrakt tecknas med sådan framförhållning att berörda företag kan genomföra nödvändig produktionsplanering och därigenom effektivisera och åstadkomma en jämnare resursanvändning. Genom utformningen av det nya planeringssystemet förbättras förutsättningarna för att åstadkomma sådan framförhållning. Det program för en ökad effektivisering av anläggningsmarknaden som föreslagit bör genomföras vilket blir en väsentlig uppgift för det nya . För att öka konkurrensen behövs det fler företag på anläggningsmarknaden. Marknadsinträdet för mindre företag kan underlättas genom en enklare anbudsgivning. För att få internationell konkurrens finns anledning att underlätta för och bjuda in utländska företag att delta i anbudstävlingarna. Trafikverken bör driva frågor om en ökad internationell harmonisering av förfrågningsunderlagen. Vidare bör det ske en systematisk mätning av effekterna på produktivitet och produktkvalitet av olika typer av entreprenad-, ersättnings- och samverkansformer m.m. inom anläggningsbranschen. Regeringen avser att uppdra åt Statskontoret att utveckla modeller och metoder för mätning av produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen. Regeringen har vidare för avsikt att tillsätta en kommitté för uppföljning och analys av produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen. Systemet med årliga anslag för infrastruktursatsningar kan hämma en effektiv framdrift. Framför allt för stora objekt kan detta 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 leda till förlängda produktionstider och högre anläggningskostnader. Regeringen gjorde i propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för en hållbar tillväxt bedömningen att särskilda projektanslag med systematisk kostnadsuppföljning och flexiblare anslagstilldelning kan vara sätt att skapa en flexiblare och effektivare finansiering av vissa investeringsprojekt. Regeringen har därefter, med bistånd från och , inlett en analys av alternativa åtgärder. Frågan bereds i . En ny myndighet bildas för bättre kontroll över transportområdet och infrastrukturplaneringen För att möta de utmaningar och nå de mål som gäller för transportsektorn krävs en tydligare och kraftfullare styrning från regeringens sida. Det förutsätter ett betydligt större inslag av uppföljning och utvärdering av berörda verksamheter än vad som varit fallet. Kunskaper om effekter och konsekvenser av olika typer av genomförda och tänkbara åtgärder behöver utvecklas för att kunna ligga till grund för kommande beslut av regering och riksdag. På så sätt skapas bättre förutsättningar för en ökad effektivitet i transportsystemet. Mot denna bakgrund avser regeringen inrätta den nya myndigheten . Huvuduppgiften för den nya myndigheten ska vara att granska och kvalitetssäkra beslutsunderlag samt utvärdera genomförandet av olika åtgärder och dess effekter inom transportområdet. Till Trafikanalys överförs uppgifter rörande den officiella statistiken på transportområdet. Som följd av att och Trafikanalys bildas avvecklas , och . Tydligare uppdrag istället för sektorsansvar , , och såvitt avser luftfarten Transportstyrelsen har ett s.k. sektorsansvar för respektive trafikslag. och ska enligt sina instruktioner utifrån sitt sektorsansvar vara samlande, stödjande och pådrivande gentemot andra aktörer inom respektive transportsystem. Genom inrättandet av det nya finns skäl för sådana 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen avser inte tillämpa begreppet sektorsansvar i instruktioner och regleringsbrev. Som har föreslagit bör begreppet sektorsansvar ersättas med tydliga uppdrag och styrmedel som regeringen definierar utifrån gällande lagstiftning. För det nya har regeringen för avsikt att i instruktion och regleringsbrev precisera och tydliggöra verkets samlade uppdrag och roll. Att bibehålla ett sektorsansvar för berörda myndigheter skapar dessutom efter Transportstyrelsens tillkomst grund för missförstånd vad avser rollfördelningen inom transportområdet. Tydligare gränsdragning mellan politik och marknad Det behövs en tydligare gränsdragning mellan förvaltning, politik och marknad. För statens del är en koncentration på kärnuppgifterna angelägen och konkurrensutsatt verksamhet bör av det skälet i normalfallet inte bedrivas i myndighetsform. I och med beslut upphävdes SJ AB:s ensamrätt att utföra persontrafik på kommersiell grund. Det innebar inledningen av en process som innebär att marknaden för persontrafik på järnväg öppnas för konkurrens. öppnades marknaden för veckosluts- och helgtrafik på det järnvägsnät som förvaltas av staten. Nästa steg i processen tas då hela det svenska järnvägsnätet öppnas för internationell persontrafik. öppnas så slutligen marknaden helt för persontrafik på järnväg. Från det tillfället har all typ av persontrafik på järnväg öppnats för konkurrens. En modernisering av lagstiftningen på kollektivtrafikområdet behövs för att göra kollektivtrafiken mer attraktiv.