prop · GX031d16 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395).................. Utgiftsområde 15 Studiestöd............................................................................... Unga studerande på gymnasial nivå i ...................................... Vuxna studerande på grundskole- och gymnasial nivå i ........ Studerande på eftergymnasial nivå i ........................................ Studerande med barn ............................................................................ Låntagare och den totala studieskulden............................................... Den studiesociala kommittén............................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 1:1 Studiehjälp m.m. ............................................................................. 1:2 Studiemedel m.m............................................................................. 1:3 Studiemedelsräntor m.m................................................................. 3.9.41:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk.......................................................... 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ........................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 ............................................................... Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 15 Studiestöd ...................... Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 15 Studiestöd................ Antal studiestödstagare och utbetalda belopp, 20062008 1................................... Andel av studiemedelstagarna med det högre bidraget på grundskole- och gymnasienivå, 2006-2008...................................................................................... CSN:s genomsnittliga handläggningstider, 20062008 1 ........................................ Nyckeltal för CSN:s service och information, 20062008..................................... Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall och Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:1 Studiehjälp ................................. Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall och Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Studiemedel............................... Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:3 Studiemedelsräntor ................... Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk.................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Bidrag till vissa Härledning av anslagsnivån 20102012, 1:6 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:7 för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Låntagarnas skuld, miljarder kronor, 2005-2008 .................................................... Lånekrediter i Riksgälden, miljarder kronor, 2005-2008....................................... Studiemedel, studiemedelsräntor mm samt inkomsträntor på studielån Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel, 20062008 .......... Studerande med studielån, eftergymnasial nivå i , 20062008 ................... Studerande med tilläggslån, eftergymnasial nivå, 20062008................................ Studerande med merkostnadslån, eftergymnasial nivå, 20062008....................... Studerande utomlands med studiemedel, gymnasial och eftergymnasial nivå, Studerande med studiemedel utomlands fördelade efter världsdel, 2008 ............. Folkmängd 20072008 och prognos 20092012.................................... Anslagsförbrukning 1:2 Studiemedel m.m., , 2008-2012........... Studiemedelsränta, utfall och prognos 20102012 jämfört med ränta Utestående skuld i , utfall 20062008 och prognos 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslag till lag om ändring i 3. godkänner att får lån tas upp i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1, 3.9.2 och 3.9.3), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.9.5), för studielån intill ett belopp om 164 (avsnitt 3.9.6), 4.för anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning. Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss Bidrag till vissa studiesociala ändamål 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1113, 17 och 18 §§ studiestödslagen (1999:1395) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den stude- rande har rätt till studiemedel utgör a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men vid studier på men av heltid, och av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men vid studier på men Första stycket gäller bara om Första stycket gäller bara om något annat inte följer av 1418 eller något annat inte följer av 14, 15, 16, 17, 18 eller 20 §. Om inte något annat följer av 13 § får studiebidrag lämnas med ett belopp som för som den studerande har rätt till studiemedel utgör 1Senaste lydelse 2006:955. 2Senaste lydelse 2006:955. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men vid studier på men av heltid, och av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men vid studier på men Till studerande i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket får studie- bidrag lämnas med ett högre belopp , nämligen med a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, vid studier på heltid, b) av prisbasbeloppet vid studier på men vid studier på men av heltid, och av heltid, och c) av prisbasbeloppet vid studier på men vid studier på men lämnas från och med det kalenderår lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller . då den studerande fyller . studerande som har fått det studerande som har fått det högre bidragsbeloppet för en viss högre bidragsbeloppet för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning och som fortsätter denna utbildning har förtur till det högre utbildning har förtur till det högre Regeringen eller den myn- Regeringen eller den myn- får meddela föreskrifter om de förut- får meddela föreskrifter om de förut- sättningar som i övrigt skall gälla för sättningar som i övrigt ska gälla för att en studerande skall ha rätt till det att en studerande ska ha rätt till det får föreskriva att det högre bidrags- får föreskriva att det högre bidrags- beloppet får lämnas även för studier i beloppet får lämnas även för studier i utbildning som avses i första stycket, om det finns särskilda första stycket, om det finns särskilda ett kalenderhalvår skall fribeloppet a) av prisbasbeloppet vid studier på heltid, vid studier på heltid, b) av prisbasbelop- pet vid studier på vid studier på men av heltid, och 3Senaste lydelse 2006:955. 4Senaste lydelse 2000:1374. Om den studerandes inkomst är högre än fribeloppet beräknat enligt 17 §, ska det belopp som får lämnas enligt 11 § första stycket minskas av den överskjutande inkomsten. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 c) av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. I andra fall än som avses i första stycket, skall fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre än med a)6,vid studier på heltid, b)4,vid studier på men av heltid, och c)3,vid studier på men av heltid. av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. I andra fall än som avses i första stycket, ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre än med vid studier på heltid, vid studier på men av heltid, och vid studier på men av heltid. 18 § Om den studerandes inkomst är högre än fribeloppet beräknat enligt 17 §, skall det belopp som får lämnas enligt 11 § första stycket minskas av den överskjutande inkomsten. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 3 kap. 1113 §§ och 2.Bestämmelserna i 3 kap. 1113 §§ i dess nya lydelse tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för tid . 3.Bestämmelsen i 3 kap. 17 och 18 §§ i dess nya lydelse tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för tid . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), samt ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för: eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bi- drag till kostnader vid viss föräldrautbildning i teckenspråk och bidrag för studiesociala ändamål -studiehjälp i form av studiebidrag, inackregleras i förordningen (1997:1158) om stats- orderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, -studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn, -räntor för studielån tagna i , -inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån, -bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, -bidrag till vissa studiesociala ändamål, -administration av studiestöd, och -hantering av ärenden vid överklaganden av ärenden till ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd och räntekostnader för den totala studielåneskulden i . Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade bidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. omfattade utgiftsområdet även bidrag vid korttidsstudier. Detta stöd avvecklades . Bidrag för studier i mindre omfattning för alfabetisering i samiska kan dock fortfarande lämnas, liksom bidrag för kortare studier om funktionshinder eller kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder samt studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). Ändamål och verksamheter avseende utgifter för bidrag enligt förordningen (2007:1347) om statsbidrag vid vissa studier i samiska har förts över till utgiftsområde 1 . Från och med samma tidpunkt har ändamål och verksamheter avseende utgifter för bidrag enligt förordningen (2007:1345) om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder förts över till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Totalt för utgiftsområde 15 Studiestöd 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20102012. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. I utgiftsområdet ingår utgifter för studiestöd, framför allt studiehjälp och studiemedel. beslutade i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:KU26, rskr. 2008/09:306) att de ändamål och verksamheter som finansierades från de under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslagen 4:1 m.m. och 4:2 skulle flyttas till utgiftsområde 15 Studiestöd. ingår alltså anslag för CSN och ÖKS i utgiftsområdet. I tabell 3.1 och 3.2 ingår de båda myndigheternas anslag för hela . De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgick till . Prognosen visar på en ökning med . Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är . Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår att beslutar om en tillfällig satsning på fler platser inom samt yrkesutbildning inom vuxenutbildning (utg.omr. 16, avsnitt 9.4.15) samt vid universitet och högskolor (utg.omr. 16, avsnitt 9.2). Regeringen föreslår vidare en satsning på höjt studiemedel samt höjt fribelopp . De föreslagna satsningarna innebär att utgifterna för studiemedel och studiemedelsräntor bedöms öka med och beräknas öka med 1 016 respektive 2011 och 2012. Antalet studiestödsberättigande utbildningsplatser ökar 2010 även till följd av den av beslutade satsningen på utbildning som regeringen föreslog i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). Satsningen bedöms innebära att utgifterna för studiemedel och studiemedelsräntor ökar med ytterligare 2010. 2011 beräknas utgifterna öka med . På grund av dessa satsningar och de satsningar som har beslutade om5 bedöms utgifterna för studiemedel och studiemedelsräntor öka med 2010. beräknas utgifterna öka med 1 204 respektive . 5 Satsningen på yrkesutbildning inom vuxenutbildning och på eftergymnasial yrkesutbildning inom , en satsning på speciallärarutbildning, spetsutbildning i entreprenörskap och kompletterande utbildningar för personer med utländska examina, en tillfällig utökning av antalet utbildningsplatser inom polisutbildningen samt utgifter på grund av ett antal tidigare beslutade satsningar. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen bedöms utgifterna minska med på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. Minskningen beräknas uppgå till 961 respektive . kronor 2012 på grund av ökad efterfrågan på studiestöd (volymer). har i regleringsbrevet fått i uppdrag att successivt utöka antagningen av studenter till psykologutbildningen. Med anledning av denna satsning föreslås en överföring till utgiftsområdet med 2010 från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. beräknas överföras och . Slutligen bedöms utgifterna öka med anledning av att regleringen av den statliga ålderspensionsavgiften , som avser budgetår 2010, blir högre än vad som antogs 2009 och av att övergången till kostnadsmässig redovisning bedöms innebära en sänkning av kostnaderna för CSN med . Tabell 3.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 I följande avsnitt presenteras studiestödsverksamheten, dvs. studiestödet och studiestödsadministrationen. Studiestödet finansierar i huvudsak de studerandes levnadsomkostnader . För att möta skilda behov finns det olika former av studiestöd. Stöden, som främst består av bidrag och lån, är till stor del generella på så sätt att alla får lika stora belopp. Stöden lämnas direkt till den studerande och lämnas i huvudsak oberoende av föräldrarnas eller familjens ekonomi. Fler än 900 000 studerande får någon form av studiestöd och antalet låntagare uppgår till närmare 1,4 miljoner. Utgifterna på statsbudgeten för verksamheten beräknas uppgå till 2010 och utgörs främst av transfereringar i form av bidrag och räntor på de studielån som upptagits i . Eftersom studielånen finansieras genom lån i ingår lånen inte i de takbegränsade utgifterna. De olika stöden hanterades av CSN, för särskilt utbildningsstöd, , , Talboks- och och Specialpedagogiska skolmyndigheten. CSN hanterar även återbetalningen av studielån. Beslut i ärenden om studiestöd kan i vissa fall överklagas till ÖKS. Målet för studiestödet slogs fast i samband med studiestödreformen (prop. 1999/2000:10). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildningen. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av verksamheten Studiehjälp består i huvudsak av studiebidrag som lämnas till heltidsstuderande i gymnasieskolan, extra tillägg som kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och inackorderingstillägg som kan lämnas till vissa studerande som måste bo inackorderade på skolorten. Studiebidrag lämnas med . Storleken på det extra tillägget är beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. In- ackorderingstillägget lämnas med ett belopp som är beroende av avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Rg-bidrag lämnas för kostnader vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. Inom Rg-bidraget finns ett tilläggsbidrag som kan lämnas till elever som förutom Rg- bidrag får aktivitetsersättning som Rg-bidraget avser och som därför inte har rätt till studiemedel. Studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (studiebidrag och studielån) per studiemånad uppgår 2009 till . Det finns två olika studiebidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Den högre bidragsnivån kan i huvudsak lämnas till vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå. kan det högre bidraget även lämnas till arbetslösa som läser på en utbildning som kan berättiga till statsbidrag enligt förordningen (2009:43) om yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning. Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. I vissa fall kan den studerande även få tilläggsbidrag, tilläggslån och lån för vissa merkostnader. Tilläggsbidraget lämnas till studerande med barn och utgör ett differentierat kompletterande stöd beroende på antal barn. Tilläggslån kan lämnas till studerande som har haft en viss arbetsinkomst kalenderåret närmast före studiestarten. Lån kan även lämnas för vissa merkostnader som den studerande har i samband med sina studier. Det finns tre olika återbetalningssystem i bruk. I varje system finns det särskilda trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Mer information om studielånesystemet finns i nedanstående faktaruta. Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (s.k. TUFF-ersättning) Föräldrar till barn som använder teckenspråk, och med föräldrar likställda personer, kan få ersättning när de deltar i utbildning i teckenspråk. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp kan få låna studielitteratur genom Talboks- och . En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsättningar få studiestöd för studier i . Vissa medborgare i EU- och EES-området ska i studiestödshänseende jämställas med svenska medborgare. Det rör sig om migrerande arbetstagare, egenföretagare och deras familjemedlemmar. Även EU-medborgare med permanent uppehållsrätt i och tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta i ska jämställas med svenska medborgare. Också vissa tredjelandsmedborgare med uppehållstillstånd för forskning i och deras familjemedlemmar ska jämställas med svenska medborgare vad gäller rätt till studiehjälp. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av studielånesystemet årets amortering av lån inklusive kapitaliserad ränta, vänster skala. Som framgår av diagrammet Det finns tre olika lånesystem. Låntagarnas skuld består av lån och samt att delar av skulden består av studiemedel Låntagarnas totala skuld uppgick till finansierades genom lån i . Diagram 3.2 Lånekrediter i Riksgälden, miljarder tagna , avsåg studielån tagna annuitetslån tagna efter . under de fyra senaste Diagram 3.1 Låntagarnas skuld, miljarder kronor, 2005- Annuitetslån, efter 2001 Anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. används utöver används anslaget för att täcka utgifter för Låntagare betalar en subventionerad ränta på finansierar CSN studielånen genom sina studielån och annuitetslån till CSN. satsen är av den ränta som CSN Amorteringar från låntagarna som motsvarar betalar till , dvs. upplånade medel reducerar CSN:s låneskuld hos I diagram 3.3 visas anslagsutvecklingen för Vid avskrivningar av låne- 1:2 Studiemedel m.m., 1:3 Studiemedelsräntor fordringar minskar CSN skulden hos Riks- m.m. samt ränteinkomster . gäldskontoret via anslag på statsbudgeten. Diagram 3.3 Studiemedel, studiemedelsräntor mm samt obetalda kapitaliseras och ökar den Den del av den enskildes skuld 1:3 Räntekostnad inkl. avsk. svaras i CSN:s balansräkning av balanserad kapitalförändring för låneverksamheten. liga amorteringar av räntor från låntagare med studielån återredovisas mot statsbudgeten via Amorteringar av räntor för studie- lån reducerar den balanserade kapital- 3.2 redovisas ingående balans för lån åren 2005 2008, skalan till höger i diagrammet, och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp, 20062008 1 Antal personer/Miljoner kronor, avrundat Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss Källor: CSN, SIT, , SPSM och TPB. 1Tabellen visar det bruttoräknade antalet stödtagare per studiestöd. När antalet stödtagare redovisas fördelat per bidrags- eller utbildningsnivå och sedan summeras blir de som fått utbetalningar på fler än en nivå dubbelräknade. 2Belopp för studiemedel och bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk inkluderar statlig ålderspensionsavgift. Belopp för studiemedel inkluderar tilläggsbidrag. I detta avsnitt redovisas resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskole- och gymnasienivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, kvalificerad yrkesutbildning eller motsvarande). Vidare redogörs särskilt för studerande utomlands, studerande med barn, lånebenägenhet6, låntagare och den totala låneskulden samt studiestödsadministrationen. 6 Lånebenägenhet är antalet personer som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag. 3.5.1Unga studerande på gymnasial nivå i