prop · GX031d21 · 2009-09-21 00:00:00 — Tyvärr har revideringen av EG-direktivet om nationella utsläppstak skjutits , dock fortskrider arbetet med att revidera Göteborgsprotokollet med bl.a. utsläppstak för vissa luftföroreningar. FN:s internationella sjöfartsorganisation () beslutade om skärpta utsläppskrav för fartyg. En uppgörelse om EU:s klimat- och energipaket bedöms också ge positiva effekter på miljökvalitetsmålet. Då barn är extra känsliga för luftföroreningar utreder möjligheten att föreslå ett nytt delmål för barn. Miljökvalitetsmålet är att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska heller inte öka korrosionshastigheten i tekniskt material eller kulturföremål och byggnader. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskad försurning av sjöar, rinnande vatten och skogsmark samt minskning av utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider till luft. Delmålen om försurning av sjöar och vattendrag, försurad skogsmark och utsläpp av svaveldioxider är redan uppnådda. Delmålet om kväveoxider är trots en kraftig minskning ännu inte uppnått. Ut- släppen beräknades till . Enligt senaste prognos beräknas utsläppen uppgå till kvävedioxid jämfört med målet . bedömning är att miljökvalitetsmålet trots omfattande utsläppsminskningar inte kommer att uppnås inom utsatt tid. En stor källa till svavelnedfallet i är utsläpp som härstammar från andra europeiska länder. De svenska utsläppen av svaveldioxid har tack vare styrmedel i form av skatter och regler minskat kraftigt . Trots att de totala utsläppen av kväveoxider har minskat bidrar de fortfarande väsentligt till det försurande nedfallet. För att nå delmålet om till 2010 kan det enligt eventuellt krävas ytterligare åtgärder, framför allt inom transportsektorn. Trenden är positiv och pekar på minskad försurning, men dagens åtgärder är inte tillräckliga för att nå delmålet. bedömer att det försurande nedfallet måste minskas ytterligare för att delmålet ska nås. Trots redan beslutade åtgärder beräknas ekosystemens kritiska belastningsgräns för sjöar att överskridas i över en tiondel av landet . För sjöfartens del har beslut tagits om kraftfulla åtgärder på internationell nivå genom avseende svaveloxider och kväveoxider. Beträffande kväveoxider kommer det emellertid att ta innan beslutet får fullt genomslag. Kalkningsmedlen har koncentrerats till drygt 6 000 sjöar och vattendrag för att kalka utvalda värdeområden och möjliggöra en framtida spridning av djur och växter. har bedrivit ett omfattande arbete för att kostnadseffektivisera verksamheten och undvika överkalkning. Miljökvalitetsmålet är att miljön ska vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Nio delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation om varor, utfasning av farliga ämnen, fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier, riktvärden för miljökvalitet för kemiska ämnen, sanering och efterbehandling av förorenade områden, dioxiner i livsmedel samt exponering för kadmium. är kunskapen om kemiska ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper bristfällig för många av de ämnen som används som industri- och produktkemikalier. Kunskapsläget är avsevärt bättre för kemiska ämnen och produkter som endast får användas om de är godkända, såsom bekämpningsmedel. Beträffande delmålet om miljö- och hälsoinformation om varor innebär de nya informationskraven i den europeiska kemikalielagstiftningen Reach samt för klassificering och märkning av kemikalier att informationen till användare och konsumenter förbättras. Tillgänglig kunskap och kraven på information är dock fortsatt på en låg nivå. När det gäller delmålet om utfasning av farliga ämnen har skärpt reglering nationellt, inom EU samt internationellt inneburit viss minskad användning av flera särskilt farliga ämnen. Avseende delmålet om fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier redovisar Kemikalieinspektionen kontinuerligt indikatorer för allergiframkallande, hälsofarliga, konsumenttillgängliga kemiska produkter samt växtskyddsmedel. Det går dock inte att avläsa några entydiga trender om i vilken riktning utvecklingen går. T.ex. har riskerna för både hälsa och miljö, mätt som riskindex, vid användning av växtskyddsmedel minskat , men har den toxiska påverkan av växtskyddsmedel på organismer i vattendrag inte minskat 2006. Delmålet om riktvärden för miljökvalitet uppnåddes 2005. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Vad gäller sanering och efterbehandling av förorenade områden har identifieringsarbetet i princip slutförts. Antalet potentiellt förorenade områden uppgår till cirka 80 000. Inventerings- och riskklassningsarbetet pågår och länsstyrelsernas beräkning visar att antalet objekt i högsta riskklassen uppgår till cirka 1 400 och 16 000 i näst högsta. Parallellt med inventering och riskklassning pågår utredningar och åtgärder. Efterbehandlingsåtgärder med helt eller delvis statlig finansiering har genomförts på 58 områden och med privat finansiering till följd av tillsyn på cirka 1 200 områden. För delmålet om dioxiner har kontinuerliga mätningar av halter i livsmedel gjorts . Dioxinhalterna i svenska livsmedel har sjunkit och intaget av dioxiner via födan har minskat till hälften jämfört med . De högsta halterna finns dock fortfarande i fet fisk från och halterna är fortfarande högre än gällande gränsvärden. Detta trots att de kända svenska utsläppen av dioxiner har minskat till en bråkdel av utsläppen . När det gäller delmålet om kadmium minskar kadmiumhalterna i livsmedel och , men nuvarande intag av kadmium via föda i ligger fortsatt på nivåer där mätbara effekter på njurarna kan observeras. De mätbara effekterna ger inte upphov till symtom eller sjukdom men kan vara tecken på förändrad känslighet. Det är därför angeläget att fortsatt minska intaget av kadmium via maten. Regeringen delar bedömning att miljökvalitetsmålet kommer att bli mycket svårt att nå. Utvecklingen mot målet går för långsamt, som användandet av kemikalier stadigt ökar med allt större produktion i länder där kemikaliekontrollen är svag. Genom Reach och annan ny EG-lagstiftning har dock förutsättningarna för en god kemikaliekontroll förbättrats. Reach kommer att ge betydligt mer kunskap om ämnens egenskaper och risker samt lägga grunden för en mer systematisk inventering, riskminskning och utfasning av särskilt farliga ämnen. Flera viktiga beslut i EU har tagits som enligt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 regeringens bedömning ytterligare ökar möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet, bl.a. för klassificering och märkning av kemikalier, direktiv om hållbar användning av bekämpningsmedel, växtskyddsmedelsförordningen och det reviderade leksaksdirektivet. Även nationellt har framsteg gjorts som kommer att bidra till att miljökvalitetsmålet nås. införde ett förbud mot användning av kvicksilver i syfte att minimera utsläppen till den svenska miljön. Förbudet innebär bl.a. att tandfyllningar med amalgam endast får utföras i undantagsfall. Trots denna i huvudsak positiva utveckling av kemikalielagstiftningen återstår det stora utmaningar inom kemikaliesäkerhetsarbetet att minska människors och miljöns exponering för farliga kemiska ämnen. Därför är det enligt regeringen viktigt att agerar för en verkningsfull tillämpning av redan beslutad gemenskapslagstiftning såsom Reach, samt bidrar till utformandet av ny lagstiftning. Eftersom en betydande del av påverkan på människor och miljö i beror på långväga transport via luft och vatten samt via varor anser regeringen att det fortsatt är viktigt att verkar drivande i arbetet med utveckling och genomförande av internationella överenskommelser på kemikalieområdet. har framsteg gjorts för flera av dessa överenskommelser. Vid styrelsemötet för fattades beslut om att inleda förhandlingar om en global kvicksilverkonvention. Inom har beslut fattats om att inkludera ytterligare nio svårnedbrytbara miljögifter. Högnivåmötet för den globala kemikaliestrategin (SAICM) beslutade på svenskt initiativ att etablera en arbetsgrupp för information om kemikalier i varor, som en högprioriterad policyfråga . För att nå delmålet för förorenade områden ska de mest förorenade områdena (riskklass 1) ha åtgärdats till 2050. Arbetet med utredningar, pågående åtgärder och antal objekt som åtgärdats, både genom bidragsfinansierat arbete och med andra finansiärer, går framåt. Detta är en följd av långsiktigt och systematiskt arbete på myndigheterna och möjligheten till bidrag från anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden. Enligt bedömning kan de områden som utgör störst risk vara åtgärdade till 2050. Detta kräver emellertid ett effektivare arbete och en högre takt än . I propositionen försäkringar och avhjälpande av förorenade områden (prop. 2008/09:217) har regeringen presenterat hur arbetet kan effektiviseras. Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Ett delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta arbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller minskning av utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Det skyddande ozonskiktets tjocklek har varit tämligen , vilket skulle kunna innebära att den tidigare uttunningen har börjat avta. fortsätter halterna av ozonnedbrytande ämnen i den övre atmosfären att minska. Halterna av många ozonnedbrytande ämnen i atmosfären har minskat som en följd av framgångsrikt arbete inom Montrealprotokollet. Problem kvarstår dock med vissa ämnen, exempelvis lösningsmedlet koltetraklorid (CTC). Den svenska avvecklingen av klorfluorkarboner (CFC) och andra ozonnedbrytande ämnen är till största delen redan genomförd. har de nationella utsläppen minskat avsevärt. bedömer att det är möjligt att nå såväl delmålet som miljökvalitetsmålet. En förutsättning är emellertid att det internationella arbetet fortsätter att bedrivas med hög ambitionsnivå inom ramen för Montrealprotokollet som reglerar ozonnedbrytande ämnen. De områden som till störst utsträckning bidrar till utsläpp av ozonnedbrytande ämnen och som är oreglerade under Montrealprotokollet är metylbromid och ozonnedbrytande ämnen i befintlig utrustning och material. Den klimatvinst som utfasningen av HCFC innebär riskerar att gå förlorad i och med att av ResultatUtsläppen av radioaktiva ämnen till miljön är fortsatt låga. Utsläppen från de svenska kärnkraftverken ligger väl under miljökvalitetsmålet. Radioaktiviteten från cesium som spreds vid minskar stadigt.Antalet nya hudcancerfall fortsätter att öka och något trendbrott har inte kunnat observeras.Den nationella miljöövervakningen visar att allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält är mycket låg jämfört med gällande referensvärden och är enligt den samlade vetenskapliga bedömningen inget hälsoproblem. Den totala exponeringen för elektromagnetiska fält har inte heller ökat . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 alternativen, vilket framför allt är vätefluor- karboner (HFC), har en klimatpåverkande Det är därför viktigt att HFC kan hanteras på ett effektivt sätt under kan nås men att det krävs ytterligare insatser av Särskilt problematisk är utveck- finns ozonnedbrytande ämnen kvar i lingen för delmålet om hudcancer. målsrådets rapport är ett trendbrott inom detta pumpar och halonbaserade brandsläckare i flyg- delmål nödvändigt för att miljökvalitetsmålet industrin och försvaret. som helhet ska kunna nås. klorfluorkolväten (HCFC) som ersatt de mer Kärnkraftverken släpper under kontrollerade former ut radioaktiva ämnen till både luft och bedömning att klarar den sista delen av Dessa utsläpp mäts kontinuerligt och sin avveckling av ozonnedbrytande ämnen om analyseras med hjälp av modeller som anpassats ett användningsförbud för HCFC införs. till respektive anläggning, där hänsyn tas till bl.a. sådant förslag bereds . meteorologiska förhållanden och den lokala myndigheten skriver i sin årliga rapport om strålsäkerhetsläget vid de svenska kärnkraft- verken att utsläppen ligger väl under miljö- Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot inom delmålet elektromagnetiska fält (EMF) skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. och kartlägger kontinuerligt riskerna. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv snabba utvecklingen med ny trådlös teknik gör i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljö- att exponeringen för EMF måste följas fort- Delmålen gäller utsläpp av radio- aktiva ämnen, hudcancer orsakad av solen samt visar att allmänhetens exponering är mycket låg risker med elektromagnetiska fält. jämfört med gällande referensvärden. Strålsäkerhet finns även under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskning av svenska vattenburna utsläpp av fosfor- och kväveföreningar samt minskning av utsläppen av ammoniak och kväveoxider till luft. Utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till vatten har minskat och minskningstrenden har avtagit . har även de vattenburna utsläppen 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 av kväveföreningar till havsområdena söder om minskat . Ammoniakutsläppen har fortsatt att minska till års nivå och delmålet om minskning till 2010 nåddes . Beträffande delmålet om utsläpp av kväveoxider, se avsnitt 3.5.3. Enligt bedömning kommer miljökvalitetsmålet inte att nås. Trots att utsläppen som bidrar till övergödningen fortsätter att minska, förbättras inte tillståndet i miljön i motsvarande grad. Övergödningen har givits hög prioritet i regeringens proposition En sammanhållen havspolitik (2008/09:170). Regeringen redovisar i propositionen en rad åtgärder mot övergödningen som kommer öka möjligheten till att nå såväl delmålen som miljökvalitetsmålet. Inom jordbruket kommer ytterligare åtgärder att vidtas bl.a. inom ramen för landsbygdsprogrammet 20072013. I samband med halvtidsutvärderingen av landsbygdsprogrammet avser regeringen att ta ställning till nuvarande åtgärder och hur dessa bidrar till att nå uppsatta mål. Inom ramen för (Helcoms) aktionsplan för , Baltic Sea Action Plan, ingår en preliminär bedömning av hur stora närsaltsutsläpp tål samt en första preliminär överenskommelse om en fördelning av nödvändiga utsläppsminskningar mellan . har i samråd med och övriga berörda myndigheter utarbetat förslag till åtgärder för att möjliggöra för att till 2016 minska sin del av utsläppen till så att god miljöstatus i kan nås 2021. I enlighet med Helcoms aktionsplan avser regeringen att till Helcoms miljöministermöte presentera ett svenskt handlingsprogram för genomförandet. För att klara de belastningsminskningar av fosfor- och kväveföreningar som kommer att krävas enligt Helcoms aktionsplan och för att uppnå miljökvalitetsmålet, krävs riktade styrmedel. Ett exempel är de åtgärdsprogram som vattenmyndigheterna tar fram , vilka bedöms ha stor betydelse för möjligheterna att nå delmålen för fosfor och kväve till vatten. Regeringen lägger stor vikt vid det uppdrag som har fått att fortsätta att utveckla ett avgiftssystem för utsläpp av fosfor- och kväveföreningar till haven. Regeringen avser även att genom pilotprojekt låta testa ett sådant avgiftssystem i ett utvalt avrinningsområde. Övergödningen av beror, förutom på för stor extern belastning av närsalter, också på ökad intern belastning av fosfor. En restaurering av förutsätter att den interna belastningen minskas väsentligt. Regeringen bedömer att de försöksprojekt med denna riktning som påbörjats bör fortsätta. Regeringen bedömer att det internationella samarbetet för att minska övergödningen även fortsatt är avgörande för nå miljökvalitetsmålet. ska vara pådrivande och arbeta strategiskt för att stärka det internationella samarbetet om havsmiljöfrågor. 3.5.8Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet innebär att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för och skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöer, åtgärdsprogram för restaurering av vattendrag, vattenförsörjningsplaner, utsättning av djur och växter samt åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar. Beträffande delmålet om skydd av natur- och kulturmiljöer har 19 nya naturreservat bildats samt fem nya kulturreservat med koppling till sjöar och vattendrag och 20 biotopskyddsområden som bevarar limniska naturvärden. I Hållbart skydd av naturområden (prop.2008/09:214) redovisas behovet av en översyn av befintliga skyddade områden där värdefulla sötvattensmiljöer ingår så att sötvattenmiljöernas värden tillvaratas. Vidare anges att bevarande av värdefulla sjöar och vattendrag bör samordnas med åtgärder för vattenförvaltning och fiskeförvaltning. Arbetet med att införa fiskefria områden har påbörjats i framför allt Norra vattendistrikt. I övriga distrikt är arbetet i sin linda. träffade och en överenskommelse om en fiskestadga för älvs fiskeområde. Stadgan utgör en integrerad del av en ny finsk-svenska överenskommelse som förväntas träda i kraft . I geologiska undersöknings vattentäktsregister, som är under uppbyggnad, fanns totalt 230 ytvattentäkter, varav 191 är kommunala och 39 större enskilda täkter. Endast 59 täkter omfattas av vattenskyddsområden och 18 av annat relevant skydd. Enligt har arbetet med skydd och restaurering av sjöar och vattendrag förstärkts. Vattenmyndigheterna har presenterat förslag till förvaltningsplaner och åtgärdsprogram. Sammantaget har av vattendragen och av sjöarna i landets vattendistrikt god ekologisk status eller högre. För många restaureringsåtgärder behövs tillstånd från miljödomstolen eller att gällande tillstånd omprövas. För att underlätta arbetet har publicerat en kan tillämpas och Sportfiskarna har tagit fram en vägledning för vattendomar och fiskevård. har visat att hinder för att nå delmålet om vattenskyddsområden bl.a. kan vara kostnader för att inrätta vattenskyddsområden, liksom brist på krav att inrätta vattenskyddsområden och insikt om att skydd behövs. Vattenmyndigheterna arbetar med att ta fram förvaltningsplaner och åtgärdsprogram, vilket innebär bl.a. krav på att inrätta vattenskyddsområden . Detta kommer att påskynda arbetet men är enligt bedömning inte tillräckligt för att delmålet ska kunna nås. 3.5.9Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd av grundvattenförande geologiska formationer, förändringar i grundvattennivån samt kvalitetskrav för grundvatten. När det gäller delmålet om skydd av grundvattenförande geologiska formationer har , enligt , två tredjedelar av de kommunala grundvattentäkterna skydd. Det är dock framför allt de mindre vattentäkterna som saknar skydd, vilket gör att andelen uttaget vatten med skydd uppgår till . Enligt geologiska undersöknings vattentäktsarkiv finns för av de kommunala grundvattentäkterna en beredskapsplan att följa om en olycka inträffar som kan påverka vattentäkten. När det gäller delmålet om grundvattennivåer pågår enligt ett arbete som dock inte räcker för att klara delmålet till 2010. Även när det gäller delmålet om rent vatten för dricksvattenförsörjning är man enligt med hjälp av vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram på rätt väg, men det dröjer innan effekter av konkreta åtgärder kan väntas. bedömer att miljökvalitetsmålet i huvudsak kan nås till 2020, förutsatt att ytterligare åtgärder genomförs som stärker skyddet av grundvatten. Rådet pekar framför allt på framtida resultat av vattenförvaltningens åtgärdsprogram samt pågående arbete med vattenförsörjningsplaner. I en del fall leder fördröjningseffekter till att åtgärder som minskar belastningen av föroreningar på grundvattnet får effekter först . Regeringen har successivt förstärkt vattenförvaltningens resurser och därmed skapat en grund även för grundvattenrelaterade insatser. Det är viktigt att länsstyrelser och vattenmyndigheter använder en rimlig del av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 dessa medel både för uppföljning av grundvattenkvaliteten och för åtgärder. Det är viktigt att kommunerna i områden där kvalitetsproblem med dricksvatten från enskilda brunnar är vanliga, beaktar vikten av en god rådgivning till berörda hushåll. När det gäller delmålet om grundvattennivåer lyfter fram de ökande insatserna med att ta fram vattenförsörjningsplaner och annat utvecklingsarbete, vilka dock inte räcker för att klara delmålet till 2010. bildades fyra lugna områden, s.k. hänsynsområden i skärgårdar, två i och två i . Delmålet om utsläpp bedömer rådet som möjligt att nå trots att sjötrafiken över och hör till den mest intensiva i världen. De konstaterade utsläppen av olja och kemikalier i , och är ungefär 300 . Det över tiden relativt konstanta antalet oljeskadad fågel, tyder dock på ett mörkertal med många utsläpp som aldrig registreras. 3.5.10Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och att den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Sju delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd för kust- och skärgårdsområden, strategi för kulturarv och odlingslandskap, åtgärder för hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttaget av fisk, begränsning av störningar från båttrafiken samt minskade utsläpp från fartyg. Beträffande delmålet om skyddsvärda miljöer har sex nya reservat bildats , dock inget kulturreservat som omfattar kust. Totalt har av territorialhavet och av den ekonomiska zonen ett marint områdesskydd. Enligt uppnåddes inte delmålet om uttag och återväxt av fisk . råder ett allvarligt läge för flera kommersiellt nyttjade fiskarter, till exempel ålen, även om vissa fiskbestånd, såsom torsken i , visar tecken på viss återhämtning. bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet inom tidsramen även om ytterligare åtgärder sätts in. Mot bakgrund av det har regeringen genom att utöka anslaget 1:12 Havsmiljö och ge det ett flerårigt perspektiv på ett tydligt sätt ökat ambitionsnivån för att rädda haven. Regeringens proposition En sammanhållen svensk havspolitik lämnades till . Propositionen presenterar en rad åtgärder beträffande hållbart nyttjande av havets och kustområdenas resurser, bevarande och restaurering av ekosystemen, utveckling av havsanknutna näringar, samt hur ska agera i det internationella havsmiljöarbetet. tar under 2010-2012 över ordförandeskapet i Helcom. Som aviserat i havspropositionen ser nu regeringen över myndighetsstrukturen för förvaltning och planering av havsområden.