prop · GW03199 · 2009-05-15 00:00:00 — För rätt till sådan utbildning krävs att grundskole- utbildningen eller motsvarande har avslutats. En sådan gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning som avses i 19 § ska ta emot sökande från hela landet till den speciellt anpassade utbild- ningen. Frågor om antagning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasie- skolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning enligt 19 § prövas av en särskild nämnd, gemensam för sådana gymnasieskolor. Nämndens beslut i fråga om antagning eller i övrigt om rätt till utbild- ning får överklagas endast av den som begärt utbildningen. Beslutet överklagas hos . Ett beslut får dock inte överklagas såvitt det gäller placering vid en viss gymnasieskola. Avgifter får inte tas ut från eleverna för insatser för omvårdnad i boen- det och habilitering som tillhandahålls av staten, kommun eller landsting i anslutning till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi. Hemkommunen ska betala ersättning för kostnader för boende och omvårdnad i boendet. Hemlandstinget, i förekommande fall hem- kommunen, ska betala ersättning för kostnader för habilitering. Ersätt- ningarna ska betalas till den huvudman som enligt avtal med staten svarar för verksamheten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana ersättningar. Regeringen får föreskriva att utbildningen på nationella program får fördelas på fler än tre läsår när det gäller utbildning för döva, hörsel- skadade och svårt rörelsehindrade. Till elever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången ska hemkommunen lämna ekonomiskt stöd, utom i de fall eleverna har tagits emot enligt 21 §. Skyldigheten gäller till och med det första kalenderhalvåret det år ungdomarna fyller . Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet ska ges kontant eller på annat lämpligt sätt som kommunen bestämmer. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalender- månad som eleven bor inackorderad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor. Första stycket gäller dock inte de elever som avses i 40 §. Första stycket gäller inte heller i fråga om utlandssvenska elever som får in- ackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). I 45 § finns bestämmelser om hemkommunens skyldighet att utge er- sättning för vissa kostnader för elever som genomgår Rh-anpassad ut- bildning. En fristående skola ska av förklaras vara berättigad till bidrag från en elevs hemkommun om huvudmannen uppfyller villkoren och tillämpar bestämmelserna i 7 c 8 §§ samt uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i fråga om utbildningen vid fristående gymnasieskolor och om antagningen till och ledningen av sådana skolor. En förklaring om rätt till bidrag får dock lämnas endast om huvud- mannen för skolan bedöms ha förutsättningar att bedriva verksam- heten i enlighet med ovan angivna villkor. En förklaring enligt 7 c § ska inte lämnas i fråga om utbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner. En fristående gymnasieskola ska svara mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet. En fristående gymnasieskola får inom ramen för vad som sägs i första stycket ha en konfessionell inrikt- ning. En fristående gymnasieskola ska när det gäller mottagande till natio- nella program stå öppen för alla sökande som uppfyller behörighets- kraven i 5 kap. 1, 16 och 17 §§. Huvudmannen beslutar om en sökande är behörig. Huvudmannen behöver inte ta emot en sökande om det skulle med- föra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan. Utbildningen vid en fristående gymnasieskola ska bestå av ett eller flera av de nationella program som anges i bilaga 1. Dessa utbildningar är avsedda att fullföljas inom tre läsår. Huvudmannen får besluta att utbildningen får fördelas än tre läsår. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, be- träffande , meddela föreskrifter om undantag från be- stämmelserna i första stycket. En fristående gymnasieskola får även anordna ett individuellt alter- nativ om skolan och elevens hem- kommun kommit överens om det bidrag kommunen ska betala för eleven. Utbildningen inom ett indivi- duellt alternativ ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltids- studier. Utbildningens omfattning får dock minskas om en elev begär det och huvudmannen finner det för- enligt med syftet för utbildningen. Hemkommunens skyldighet att lämna bidrag gäller under högst tre läsår. En anmälan om att delta i ett indi- viduellt alternativ ska skickas till styrelsen för utbildningen i hem- kommunen. Hemkommunen ska sända ansökan vidare till huvudmannen för den fristående gymnasieskolan. Behörighetskraven i 5 kap. 1 och 26 §§ gäller för sökande till ett individuellt alternativ som anordnas av en fristående gymnasie- skola. Huvudmannen för den fristå- ende gymnasieskolan beslutar om den sökande är behörig att delta i ett individuellt alternativ. För en fristående gymnasieskola gäller följande bestämmelser. 1.Bestämmelserna i 5 kap. 2 och 3 §§om huvudmannens skyldighet att samverka med det omgivande sam- hället, om elevinflytande över utbild- ningens utformning samt om syftet med utbildningen. 2.Bestämmelserna i 2 kap. 3, 4 och 5 §§ om krav på utbildning, behörighet och anställningsvillkor för lärare. 3.Bestämmelserna i 5 kap. 5 § om inriktningar inom de nationella programmen, skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. 4.Bestämmelserna i 5 kap. 6 § om studie- och yrkesvägledning. 5.Bestämmelserna i 5 kap. 8 § om syftet med de nationella programmen och om möjligheten för eleverna att uppnå grundläggande behörighet till högskolestudier. 6.Bestämmelserna i 5 kap. 9 § om utbildningens omfattning, om utbild- ningens innehåll och betygssättning. 7.Bestämmelserna i 5 kap. 10 § om gymnasieexamen. 8.Bestämmelserna i 5 kap. 11 § om rätten till en minsta garanterad undervisningstid. 9.Bestämmelserna i 5 kap. 22 § andra stycket om att det krävs sär- skilt beslut för att en riksrekryte- rande utbildning till sin struktur och innehåll ska få avvika från vad som gäller för nationella program. När ett sådant beslut fattats ska bestäm- melserna i 5 kap. 47 § första stycket tillämpas. 10.Bestämmelserna i 5 kap. 24 § om ansökan till ett nationellt program. 11.Bestämmelsen i 5 kap. 29 § om möjligheten till gemensam antag- ningsorganisation. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får, be- träffande , meddela föreskrifter om undantag från be- stämmelserna i första stycket 2, 3, 5 och 6. 8 a § För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 § lämnas bidrag av hemkommunen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då utbildningen började. Om utbildningen i bidragshän- seende har hänförts till ett sådant nationellt program som elevens hemkommun anordnar, skall bidraget bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet i de egna gymnasie- skolorna. När bidraget bestäms skall hänsyn tas till den fristående skolans åtagande och elevens behov. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det sär- skilda stödet, om betydande organi- satoriska eller ekonomiska svårig- heter uppstår för kommunen. I andra fall än de som avses i andra stycket, skall elevens hemkommun betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen har bestämt har föreskrivit. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd skall kommunen därut- över lämna ett extra bidrag. Kommu- nen är dock inte skyldig att lämna extra bidrag, om betydande organi- satoriska eller ekonomiska svårig- heter uppstår för kommunen. 9 § Om inte kommunen och skolan har kommit överens om annat, skall bidraget enligt 8 c § beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar . För att en fristående skola som av- ses i 8 eller 8 b § skall ha rätt till bidrag gäller att skolan har ansökt om att bli förklarad som bidrags- berättigad före kalender- året innan det år utbildningen startar. För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 7 c § lämnas bidrag av hemkommunen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då utbildningen började. Om utbildningen på det aktuella nationella programmet anordnas av elevens hemkommun, ska bidraget bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet i de egna gymnasieskolorna. När bidraget bestäms ska hänsyn tas till den fri- stående skolans åtagande och elevens behov. Om en elev har ett om- fattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. I andra fall än de som avses i andra stycket, ska elevens hemkommun betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen har bestämt har föreskrivit. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd ska kommunen därut- över lämna ett extra bidrag. Kommunen är dock inte skyldig att lämna extra bidrag, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om inte kommunen och skolan har kommit överens om annat, ska bidraget enligt 8 c § beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar . För att en fristående skola som av- ses i 7 c eller 8 b § ska ha rätt till bidrag gäller att skolan har ansökt om att bli förklarad som bidragsbe- rättigad före kalenderåret innan det år utbildningen startar. 10 § Utbildningen vid fristående skolor,som får bidrag enligt 8 §, skall vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. Skolan får dock besluta att eleverna skall hålla sig med enstaka hjälpmedel. I verksam- heten får också förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna.Utbildningen vid fristående skolor, som får bidrag enligt 8 b §, skall vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleven. Utbildningen vid fristående gymnasieskolor ska vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker, verktyg och andra hjälp- medel som behövs. Skolan får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka hjälpmedel. I verksamheten får också förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kost- nad för eleverna. Utbildningen vid fristående skolor, som får bidrag enligt 8 b §, ska vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Skolan får inte ta ut avgifter i samband med ansökan om plats i en ut- bildning som avses i första eller andra stycket. 13 § Fristående skolor som får bidrag för viss utbildning enligt 8, 8 b eller 8 d § skall, i fråga om den utbild- ningen, stå under tillsyn av och vara skyldig att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet som genomförs av . I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 8, 8 b eller 8 d § skall, i fråga om den utbildningen, den kommun där skolan är belägen ha rätt till insyn i skolans verksam- het. Sådana skolor är skyldiga att i den utsträckning som kommunen bestämmer delta i den uppföljning och utvärdering som kommunen gör av sitt eget skolväsende. Fristående skolor som avses i 8 § är vidare skyldiga att delta i riksom- fattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer. Fristående skolor som får bidrag för viss utbildning enligt 7 c, 8 b eller 8 d § ska, i fråga om den utbild- ningen, stå under tillsyn av och vara skyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet som genomförs av . I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 7 c, 8 b eller 8 d § ska, i fråga om den utbildningen, den kommun där skolan är belägen ha rätt till insyn i skolans verksamhet. Sådana skolor är skyldiga att i den utsträckning som kommunen be- stämmer delta i den uppföljning och utvärdering som kommunen gör av sitt eget skolväsende. Fristående skolor som avses i 7 c § är vidare skyldiga att delta i riksom- fattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer. Detsamma gäller om en fristående skola trots påpekande inte iakttar sin skyldighet enligt 13 § att delta i den uppföljning och utvärdering som genomförs av Statens skolverk.Om verksamheten vid en fristå- ende skola som har rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b § förändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner, skall återkalla rätten till bidrag. Rätten till bidrag skall också återkallas, om skolan tar ut avgifter i strid med 10 §.15 § När en skolpliktig elev börjar ellerslutar vid en fristående skola, skall huvudmannen för skolan lämna uppgift om detta till styrelsen för utbildningen i elevens hem- kommun. Om en fristående skola som har rätt till bidrag enligt 7 a, 7 c, 8 b eller 8 d § inte längre uppfyller kraven för att få bidrag och bristerna inte av- hjälps efter påpekande för huvud- mannen, ska förklaringen om rätt till bidrag återkallas. Detsamma gäller om en fristående skola trots påpe- kande inte iakttar sin skyldighet enligt 13 § att delta i den uppföljning och utvärdering som genomförs av . Om verksamheten vid en fristå- ende skola som har rätt till bidrag enligt 7 c eller 8 b § förändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga negativa följder för skol- väsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kom- muner, ska återkalla rätten till bidrag. Rätten till bidrag ska också återkallas, om skolan tar ut avgifter i strid med 10 §. När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en fristående skola, ska huvudmannen för skolan lämna uppgift om detta till styrelsen för utbildningen i elevens hem- kommun. På samma sätt ska uppgift lämnas när en elev börjar eller slutar i en fristående gymnasieskola. Om en elev fullföljt årskurs nio utan att ha uppnått behörighet till det program i gymnasieskolan han eller hon önskar söka, ska uppgift om detta lämnas till elevens hem- kommun. I 3 kap. 14 § finns föreskrifter om uppgiftsskyldighet vid vissa fall av frånvaro. 16 b § Bestämmelserna i 2 kap. 4 och 5 §§ om behörighet och anställnings- villkor för lärare, förskollärare och fritidspedagoger gäller också för fristående skolor som är godkända enligt 2 § eller har rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b §. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna i första stycket. Den som vill överta verksamhet Den som vill överta verksamhet vid en godkänd fristående skola eller vid en godkänd fristående skola eller en fristående skola som har förklarats en fristående skola som har förklarats berättigad till bidrag enligt 8 eller berättigad till bidrag enligt 7 c eller 8 b §, skall ansöka om fortsatt god- 8 b §, ska ansöka om fortsatt god- kännande respektive om förklaring om fortsatt rätt till bidrag. fortsatt rätt till bidrag. ansökan skall bifallas, om den som ansökan ska bifallas, om den som vill vill överta verksamheten uppfyller kraven i 9 kap. 2 § första stycket 2, 8 kraven i 9 kap. 2 § första stycket 2, 7 § första stycket 2 respektive 8 b § c § respektive 8 b § första stycket 2. första stycket 2. Ärenden enligt första stycket prövas av . Om ärendet avser en fristående skola som motsvarar specialskolan prövas dock ärendet av styrelsen för specialskolan. följande ärenden får överklagas hos följande ärenden får överklagas hos av godkännande för en fristående av godkännande för en fristående skola enligt 1, 5 eller 12 §, skola enligt 1, 5 eller 12 §, fortsatt godkännande enligt 16 c fortsatt godkännande enligt 16 c rätt till bidrag eller återkallande rätt till bidrag eller återkallande av sådan rätt enligt 6, 6 a, 7 a, 8, 8 b, av sådan rätt enligt 6, 6 a, 7 a, 7 c, 8 8 d, 12 eller 14 §, eller b, 8 d, 12 eller 14 §, eller förklaring om fortsatt rätt till förklaring om fortsatt rätt till bidrag enligt 16 c §. bidrag enligt 16 c §. Beslut av styrelsen för utbildningen i följande ärenden får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol: godkännande eller återkallande av godkännande för en fristående skola enligt 1 § tredje stycket eller 12 §, eller fortsatt godkännande enligt 16 c §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ får överklagas hos . Beslut som avses i 3 § får överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får överklagas endast av eleven eller företrädare för denne. 18 § Bestämmelserna i 1 kap. 20 22 §§ om omhändertagande av föremål gäller också för fristående skolor som är godkända enligt 2 § eller har rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b §. Beslut av huvudmannen för en fri- stående gymnasieskola i ärenden om behörighet som avses i 7 f § första stycket och 7 h § andra stycket får överklagas till Skolväsendets över- klagandenämnd av den unge. Bestämmelserna i 1 kap. 20 22 §§ om omhändertagande av föremål gäller också för fristående skolor som är godkända enligt 2 § eller har rätt till bidrag enligt 7 c eller 8 b §. Varje kommun ansvarar för att kommuninnevånare som enligt 17 b § har rätt till en viss utbildning och önskar delta i den, får det. Varje kommuninnevånare som är behörig att delta i gymnasial vuxen- utbildning enligt 19 § och som har en examen från ett yrkesprogram men inte har uppnått grundläggande behörighet till högskolestudier har rätt att delta i gymnasial vuxenut- bildning i syfte att uppnå en sådan behörighet. Den som har rätt att delta i gymnasial vuxenutbildning enligt första stycket har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun eller ett landsting om utbildningen finns där och utbildningen inte er- bjuds av hemkommunen. I ett sådant fall är hemkommunen skyldig att svara för kostnaderna för elevens utbildning och bestämmelserna i 5 kap. 47 § ska tillämpas beträffande ungdomar fram till och med det första kalenderhalvår det år ung- domarna fyller . Varje kommuninnevånare är behörig att delta i gymnasial vuxenutbild- ning om han är bosatt i landet och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor, 1. det år han fyller , eller 2. när han slutfört utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning i gymnasieskolan. Regeringen eller den myndighet Regeringen får föreskriva att också den som inte är bosatt i landet skall som regeringen bestämmer får före- vara behörig att delta. skriva att också den som inte upp- fyller åldersvillkoret eller som inte är bosatt i landet ska vara behörig att Föreskrifter om ytterligare behörighetsvillkor och om urval mellan be- höriga sökande meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som är intagen i kriminalvårdsanstalt. Kommunerna ska erbjuda behö- riga sökanden som inte avlagt en sådan gymnasieexamen som avses i 5 kap. 10 § en möjlighet att göra det inom den gymnasiala vuxenutbild- ningen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om kommu- nernas skyldighet att erbjuda utbild- ning som leder fram till en gymna- sieexamen samt föreskrifter om ut- bildningens innehåll och utformning. Regeringen får meddela föreskrifter om möjlighet att låta enskilda och andra utomstående svara för enstaka inslag i verksamheten inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. När det gäller utbildning i form av När det gäller utbildning i form av regeringen föreskriva att enskilda regeringen föreskriva att enskilda och andra utomstående får anordna och andra utomstående får anordna mer av utbildningen än som följer av mer av utbildningen än som följer av Bestämmelserna i 2 kap. 4 7 §§ gäller inte sådan utbildning som med stöd av första eller andra styckena anordnas genom annan än huvudman för det offentliga skolväsendet. Programmet för bygg- och anläggningsteknik Programmet för djurhållning och naturbruk Programmet för el- och energiteknik Programmet för flygteknik Programmet för fordon och transporter Programmet för handel och administrativ service Programmet för hantverk Programmet för hotell och turism Programmet för industriell teknik Programmet för ledarskap och friskvård Programmet för restaurang och livsmedel Programmet för sjöfartsteknik Programmet för VVS-, klimat- och fastighetsteknik Programmet för vård och omsorg Programmet för ekonomi Programmet för estetik och humaniora Programmet för naturvetenskap Programmet för samhällsvetenskap och media Programmet för teknik Poängplan för nationella program i gymnasieskolan Ämnen som i nedan angiven omfattning ingår i de nationella programmen (gymna- Svenska/svenska som andraspråk Svenska/svenska som andraspråk 200/300* 50/100/200** 100/200*** 100**** Ämnen genom vilka programmet får sin 950/1 100 *Programmet för naturvetenskap och programmet för teknik 300. **Programmet för ekonomi, programmet för samhällsvetenskap och media samt programmet för naturvetenskap 100. Programmet för estetik och humaniora 200. ***Programmet för ekonomi 200. **** I programmet för naturvetenskap ersätts naturkunskap med karak- tärsämnena biologi, fysik och kemi, i programmet för teknik med karak- tärsämnena fysik och kemi. Denna lag träder i kraft och ska tillämpas för ut- bildning som påbörjas efter . 2Utdrag ur förslag till ändring i gymnasieförordningen (1992:394) 4 § För vart och ett av de nationella programmen gäller programmål som regeringen fastställer. Ett specialutformat program som erbjuds en grupp elever skall ha programmål som fastställs av kommunen. Regeringen beslutar om examens- mål för vart och ett av de nationella programmen. De innehåller allmänna mål för programmet, mål för examensuppgiften och examenskrav. Om det är nödvändigt för att en viss utbildning ska kunna svara mot ett nationellt behov enligt 2 eller 3 § får besluta att den riksrekryterande utbildningen till sin struktur och innehåll får avvika från vad som annars gäller för nationella program. Utbildningens nivå ska motsvara ett nationellt program och av beslut ska framgå att den hänförs till ett visst nationellt program. Om synnerliga skäl före- ligger får besluta att en utbildning inte ska hänföras till ett visst nationellt program. I ett sådant fall ska besluta om examensmål för utbildningen. Särskilda bestämmelser om urval till utbildningen finns i 6 kap. 7 a §. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till en elevs behov och förut- sättningar får rektorn besluta att innehållet i elevens utbildning får avvika från vad som annars är före- skrivet för ett nationellt program. Elevens utbildning ska fortfarande vara hänförlig till ett visst nationellt program. Beslut enligt första stycket får inte fattas under en elevs avslutande läsår. Bestämmelser om gymnasieexamen finns i 5 kap. 10 § skollagen (1985:1100) En gymnasieexamen på ett yrkes- program kallas yrkesexamen. En gymnasieexamen på ett högskoleför- beredande program kallas hög- skoleförberedande examen. En yrkesexamen kan nås antingen genom en skolförlagd utbildning eller genom en lärlingsutbildning.