prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — I EU som helhet har värdena förbättrats , men andelen uppgick trots det totalt sett till 2007. Män är genomgående mindre framgångsrika än kvinnor såväl i som i EU. Diagram 3.1 Andelen 1824-åringar utan fullföljd gymnasieutbildning och som inte befinner sig i utbildning Riktmärke: högst 2010 Anm.: Tidsseriebrott 2007. Unga med svag läsförmåga Enligt internationella kunskapsmätning som genomförs , uppgick andelen svenska 15-åringar med svag läsförmåga till 2006, vilket är en försämring jämfört med resultaten 2000 (diagram 3.2). I kunskapsmätningen såväl 2000 som 2006 deltog 18 av de nuvarande EU- länderna. Andelen svaga läsare var i genomsnitt i dessa 18 EU-länder . I både och andra deltagande EU-länder är andelen svaga läsare betydligt större bland pojkar än bland flickor. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 3.2 Andel 15-åringar med svag läsförmåga i lästest Anm.: Data för EU18 uppdelat på flickor och pojkar finns inte . Källa: / 2000, 2006. Fullföljd gymnasieutbildning i åldern 2024 år I har andelen ungdomar i åldern med fullföljd gymnasieutbildning legat strax över EU:s gemensamma riktmärke som är . På EU-nivå var andelen lägre, 2008, vilket endast är marginellt bättre än 2000 (diagram 3.3). Något fler kvinnor än män har fullföljt en gymnasieutbildning såväl i som i EU. Diagram 3.3 Andelen 2024-åringar med fullföljd gymnasieutbildning Högskoleexaminerade inom matematik, naturvetenskap och teknik Antalet högskoleexaminerade inom matematik, naturvetenskap och teknik ökade kraftigt såväl i EU sammantaget som i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 minskade däremot antalet i . Ökningen i jämfört med var medan den bara uppgick till 2007, vilket är lägre än EU:s riktmärke (diagram 3.4). Diagram 3.4 Ökning av antalet högskoleexaminerade inom matematik, naturvetenskap och teknik mellan 20002007 I liksom i hela EU har ökningen varit starkast för kvinnor men det är fortfarande långt kvar till en jämn könsfördelning bland de högskoleexaminerade i dessa ämnen (diagram 3.5). Endast en tredjedel är kvinnor, medan män står för två tredjedelar såväl i som i EU. Diagram 3.5 Andelen kvinnor och män inom matematik, naturvetenskap och teknik Det femte EU-gemensamma riktmärket avser andelen vuxna i åldern som före mätningen har deltagit i någon form av utbildning. ligger långt över riktmärket och trenden är stigande (diagram 3.6). Ökningen är speciellt kraftig bland kvinnorna. Män deltar i utbildning i betydligt lägre grad än kvinnor. Utvecklingen inom EU-området i sin helhet visar att det är en bit kvar innan målet om uppnås. Totalt deltog av den vuxna befolkningen i någon form av utbildning, kvinnor i något högre grad än män. Diagram 3.6 Andelen i åldern som deltagit i någon form av utbildning Anm.: Skattade värden 2000 och för 2007. När Lissabonprocessen inleddes hade ett bra utgångsläge inom de delar av utbildningspolitiken som täcks in av de fem riktmärkena. Vår relativa ställning när det gäller deltagande i livslångt lärande har därefter generellt sett stärkts ytterligare något. Andelen ungdomar i åldern som fullföljt sin gymnasieutbildning är fortfarande något högre i än i EU som helhet. Antalet högskoleexaminerade inom matematik, naturvetenskap och teknik har ökat i ungefär samma snabba takt som i EU sammantaget, med undantag . Detta är det enda område där betydande framsteg kan noteras. I fråga om unga med svag utbildning och andelen svaga läsare går utvecklingen i åt fel håll. När det gäller svaga läsare har utvecklingen gått i fel riktning även i EU sammantaget. Flickor/kvinnor ligger genomgående bättre till än pojkar/män i förhållande till riktmärkena. Det gäller i och inom unionen i sin helhet. 3.5.3Nya mål och riktmärken Som omnämnts i avsnitt 3.4 enades de europeiska utbildningsministrarna om ett strategiskt program för fortsatt europeiskt samarbete inom utbildningens område med sikte på 2020 som en fortsättning på Lissabonstrategin för utbildningsområdet. De nya strategiska målen är: -Att fullt ut realisera livslångt lärande och mobilitet. -Att förbättra kvalitet och effektivitet i utbildningen. -Att främja likvärdighet, social sammanhållning och aktivt medborgarskap. -Att främja kreativitet och innovation, inklusive entreprenörskap på alla utbildningsnivåer. För att följa upp och stödja arbetet med de fyra strategiska målen finns fastställda riktmärken för EU som helhet. Målen är delvis desamma som nuvarande och delvis nya eller utvidgade. -Vuxnas deltagande i livslångt lärande ska vara . -Andelen 15-åringar med svag prestationsförmåga i läsning, matematik och naturvetenskap ska vara lägre än -Andelen personer i åldern med eftergymnasial utbildning ska uppgå till . -Andelen unga () som slutat studera utan att ha uppnått gymnasienivå ska vara . -Andelen barn mellan ålder och skolstart som går i förskola ska uppgå till . har för avsikt att lägga fram förslag till riktmärken för anställningsbarhet, mobilitet och kunskaper i främmande språk. Ministrarnas överenskommelse om uppföljning och samarbetsformer inom utbildningsområdet har behandlats i avsnitt 3.4 under rubrik Internationellt samarbete. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. För alla myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdena, förutom för i , har lämnat revisionsberättelser utan invändningar, dvs. har bedömt att myndigheternas årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. i fick för en revisionsberättelse med invändning. Av revisionsberättelse framgår att i lämnat sin årsredovisning för sent till regeringen. Regeringen förutsätter att i vidtar nödvändiga åtgärder med anledning av revisionsberättelse. har inom högskoleområdet lämnat lämnat två granskningsrapporter. RiR 2008:19 Hög kvalitet i högre utbildning? har granskat regeringens insatser för att säkerställa kunskap om kvaliteten i grundläggande högskoleutbildning. Granskningen har av revisionen genomförts genom att ett antal undersökningar av kvaliteten i ett antal högskoleutbildningar på grundnivå har genomförts vid universitet och högskolor. bedömer dels att det system som finns för återrapportering av kvalitet i grundläggande högskoleutbildning inte är tillfredsställande, dels att den bild som regeringen redovisar till inte har varit heltäckande. Regeringen bereder frågan och avser att återkomma till . RiR 2008:22 Rekrytering av internationella studenter till svenska lärosäten har vidare granskat rekryteringen av internationella studenter till svenska universitet och högskolor. bedömning är att den ökade rekryteringen av internationella studenter medfört omfattande arbetsinsatser i processerna för antagning och uppehållstillstånd för studier. Vidare konstaterar revisionen att en större andel 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av resurserna för högre utbildning används av internationella studenter. bedömer mot bakgrund av detta att regeringen bör bereda möjlighet att ta ställning till på vilket sätt statliga medel ska användas inom området. Regeringen bereder frågan och avser att återkomma till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Människor växer med kunskap och möjligheten att lära sig någonting nytt. Den stärker individernas position i samhället och på arbetsmarknaden, vilket kan vara avgörande för deras framtid. När den internationella finanskrisen nu sköljer över världen är det särskilt viktigt att satsa på utbildningsväsendet. Genom utbildning kan människor förnya och fördjupa sin kompetens så att de lättare kan få arbete. Väl utbildade står vi bättre rustade när vändningen kommer. chans att möta den globala utmaningen är att satsa på kunskap. Vi ska inte konkurrera med låga löner eller dåliga arbetsförhållanden. I stället måste vårt land ha innovativa och kunniga medborgare. Här spelar utbildningsväsendet en avgörande roll. ska vara en av 2000-talets ledande kunskapsnationer. Vi har redan mycket av det som krävs för att lyckas kunskapstörstande elever och studenter, engagerade lärare och en fantastisk bildningstradition. Men för att nå ända fram krävs ett fortsatt arbete med att reformera och utveckla utbildningsväsendet. och för skolans och förskolans framtida utveckling. Möjligheten till professionell utveckling är viktig för ett yrkes status och popularitet. Tre utredare har haft regeringens uppdrag att lämna förslag som syftar till att förbättra situationen när det gäller lärarkårens utbildning, behörighet och fortsatta möjlighet att utveckla sin professionalism. I avsnitt 4.11.7 beskrivs regeringens insatser för att förbättra lärarutbildningen. Regeringen bedömer att ytterligare insatser kommer att behövas för att stärka läraryrkets status och utbildningens kvalitet. För detta ändamål beräknar regeringen att avsätts och . Det finns många lärare som är verksamma i skolan, trots att de saknar lärarexamen. Regeringen avser att, med start , genomföra en utbildningsinsats för att dessa lärare ska få möjlighet att nå behörighet. Detta beskrivs mer utförligt i avsnitt 4.11.7. Det är viktigt att lärare har incitament för och tillgång till kvalificerad fortbildning under hela yrkeslivet, eftersom det kan bidra till att stärka undervisningens kvalitet och elevernas målupp- 4.1Barn- och ungdomsutbildning fyllelse. tog regeringen initiativ till det Ett utbildningsväsende kan aldrig bli bättre än dess lärare. Både svensk och internationell forskning visar att lärarna är den resurs som betyder mest för elevernas resultat. Satsningar på att förbättra lärarnas karriärvägar, utbildning och fortbildningsmöjligheter är därför avgörande för barnens och elevernas lärande och utveckling s.k. lärarlyftet, en stor satsning på kvalificerad lärarfortbildning. Satsningen har utvecklats positivt och de uppföljningar som har genomförts visar att lärarlyftet bidrar till lärarnas kunskapsutveckling och förbättrar undervisningen. Regeringen föreslår att avsätts och beräknar att avsätts . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Förskolelyftet har startat. Syftet med satsningen är att utveckla förskolepersonalens kompetens i samband med att förskolans pedagogiska uppdrag förtydligas i läroplanen. Som regeringen aviserade i budgetpropositionen ska avsättas för förskolelyftet 2010. beräknar regeringen att avsätts för detta ändamål. Regeringen avser att utvärdera lärarlyftet och förskolelyftet. Regeringen avser att återkomma i frågan. För att marknadsföra och väcka intresse för den kommande lärarutbildningen och för att göra läraryrket mer attraktivt vill regeringen genomföra en informationskampanj. Informationsinsatsen bör starta . Regeringen beräknar att respektive avsätts för detta ändamål . Rektorerna har stor betydelse för att skolor ska bli framgångsrika. Flera undersökningar visar att elever når högre resultat i skolor där rektorerna utövar ett aktivt pedagogiskt ledarskap och för en dialog med lärarna om undervisningen. visar en stor del av forskningen att rektorer inte alltid har de kunskaper som behövs för att utöva ett aktivt ledarskap. En ny förordning (2008:643) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem trädde i kraft . Regeringen avser att föreslå att skolhuvudmännen ska vara skyldiga att se till att nytillträdda rektorer genomgår befattningsutbildningen. Som tidigare aviserats i budgetpropositionen avsätts för en befattningsutbildning för rektorer , varav avser kompensation till kommunerna för skolhuvudmännens kostnader för resor och logi i samband med seminariedagar samt för litteratur och liknande. Därefter beräknar regeringen att avsätts . 4.1.2Tidigt stöd och tydliga krav Skolan ska utgå från varje elevs behov och förutsättningar. Varje elev ska ges möjlighet att utvecklas så långt som möjligt. Fler elever kan nå skolans mål om kraven görs tydliga, elevernas kunskaper kontinuerligt följs upp, resultaten kommuniceras med hemmen och rätt stöd sätts in . Framgångsrika skolor har höga förväntningar på sina elever med utgångspunkt i att alla elever kan lära samt att skolans och undervisningens kvalitet, inte elevernas bakgrund, är avgörande för resultaten. Dessa skolor utvärderar kontinuerligt elevernas kunskaper och ger uppmuntran och belöning för ett bra arbete. Många elever lämnar med bristfälliga baskunskaper. Enligt de internationella kunskapsmätningar som genomförs har t.ex. andelen 15-åringar i med svag läsförmåga ökat (se avsnitt 3.5). De som har svårigheter i skolarbetet behöver extra stöd och mer hjälp. Dessa insatser bör komma . Stimulansbidraget för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna omfattar 2010. Det är elever som ligger i riskzonen för att inte nå målen som är den prioriterade gruppen, men statsbidraget får även användas för äldre elever i behov av särskilt stöd och vissa kompetenshöjande insatser. () har i uppdrag att utvärdera satsningen och ska redovisa en första utvärdering . beslutade om riktlinjer för nya läroplaner för skolan i enlighet med regeringens proposition Tydligare mål och kunskapskrav nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189). Detta innebär att varje skolform i det obligatoriska skolväsendet , den obligatoriska särskolan, specialskolan och sameskolan ska ha en egen samlad läroplan. Läroplanen ska innehålla skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer för utbildningen samt kursplaner för skolformen i fråga. Kursplanerna ska kompletteras med föreskrifter om kunskapskrav för varje ämne alternativt ämnesområde. biföll förslagen i propositionen En ny betygsskala (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Det innebär att en betygsskala med sex steg ska användas i det offentliga skolväsendet. A till E betecknar godkända resultat, F betecknar icke godkända resultat. Om det på grund av frånvaro inte går att bedöma elevens kunskapsutveckling, ska detta markeras med ett horisontellt streck. I särskolan och vuxen- utbildningen för utvecklingsstörda ska betyg inte sättas på icke godkända resultat. fick i uppdrag att bl.a. utarbeta nya kursplaner för , specialskolan, sameskolan och den obligatoriska särskolan (dnr. U2009/312/S). För samtliga skolformer ska också utarbeta kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurs 3 och 6 samt kunskapskrav för betygsstegen A, C och E i årskurs 9 för de skolformer där betyg sätts. Uppdraget ska redovisas . De nya kursplanerna samt den nya betygsskalan avses successivt träda i kraft /12. och framåt kommer en ny gymnasieskola att införas och de nya kurs- och ämnesplanerna, kunskapskraven och den nya betygsskalan att genomföras i grund- och gymnasieskolan. Dessa reformer behöver implementeras. Regeringen föreslår därför att avsätts samt beräknar att avsätts och avsätts för dessa insatser. Finansiering sker från lärarlyftets anslag. Regeringen beslutade att införa nationella ämnesprov i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 samt nationella ämnesprov i biologi, kemi och fysik i årskurs 9. Proven utprovades och de nya bestämmelserna ska tillämpas första gången . är även de nationella proven i årskurs 5 obligatoriska. Alla föräldrar har rätt till god och tydlig information om sina barns kunskapsutveckling i skolan. En tydlig utvärdering av elevens kunskapsutveckling är dessutom en förutsättning för möjligheten att tidigt upptäcka kunskapsluckor och sätta in stöd. ska den individuella utvecklingsplanen även innehålla skriftliga omdömen om elevernas kunskapsutveckling. har på regeringens uppdrag reviderat de allmänna råden om den individuella utvecklingsplanen och ska även utvärdera införandet av skriftliga omdömen. Utvärderingen ska redovisas . Som tidigare aviserats i budgetpropositionen avser regeringen att återkomma till med förslag om att betyg ska ges från årskurs 6. Ett förslag beräknas kunna remitteras . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 4.1.3En trygg och jämställd skola Alla elever behöver en stimulerande och trygg studiemiljö. En trygg skolmiljö som präglas av generositet och ansvarstagande har stor betydelse för såväl elevernas inlärning och utveckling som för samhället i stort. Trygga elever som känner sig sedda och uppskattade har bättre förutsättningar för att uppnå kunskapsmålen och utvecklas till ansvarsfulla vuxna. En trygg och lugn studiemiljö är särskilt viktigt för dem som har en stökig tillvaro utanför skolan. Dessutom är det de elever som har svårast för skolarbetet som förlorar mest när trivsel och studiero saknas i klassrummet. tog regeringen initiativ till den största satsningen någonsin på jämställdhet i skolan. beräknas totalt avsättas. En särskild delegation för jämställdhet skolan (U 2008:8) ska kartlägga området, ta fram och informera om metoder för att bryta traditionella könsmönster samt föreslå lämpliga insatser. Delegationen ska redovisa sitt uppdrag . har fått i uppdrag att genomföra flera utvecklingsinsatser inom jämställdhetsområdet, t.ex. att fortbilda lärare och annan skolpersonal om könsroller och hederstraditioner samt vad gäller sex- och samlevnadsundervisningen. ska även stödja elevhälsan för att förebygga psykisk ohälsa. Uppdraget ska slutrapporteras . I sitt arbete mot mobbning och kränkande behandling behöver skolans personal kunskaper, som bygger på vetenskap och väl beprövad erfarenhet, i hur mobbning förebyggs, upptäcks och bemöts. har därför fått i uppdrag att utforma en utbildningssatsning om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. Som en del i utbildningssatsningen har skolpersonal kunnat läsa en kurs på högskolenivå om mobbning, kränkande behandling och diskriminering omfattande tio högskolepoäng. Inom ramen för uppdraget ska även utvärdera effekterna av de befintliga metoder mot mobbning som används i skolor. Totalt beräknas satsningen omfatta . Skolan ska inte vara värdeneutral, utan tydligt ta ställning för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska värden som ligger till grund för vårt samhälle. Ett aktivt värdegrundsarbete i skolan är en viktig förebyggande åtgärd mot alla 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 former av kränkande behandling, mobbning och diskriminering. ligger inte ansvaret för att fostra eleverna till trygga vuxna enbart på skolan. Huvudansvaret för elevernas fostran är föräldrarnas och skolans uppgift är att stödja dem i deras uppdrag. har fått i uppdrag att främja, stärka och sprida kunskap om skolans värdegrund. I uppdraget ingår en studie av skolornas värdegrundsarbete, där olika skolors sätt att organisera värdegrundsarbetet ska jämföras. ska också utveckla stödmaterial för ett bättre värdegrundsarbete och mot diskriminering och kränkande behandling. I uppdraget ingår också att tydliggöra rättighetsperspektivet, bl.a. utifrån Konventionen om barnets rättigheter (). Sammanlagt beräknar regeringen att avsätts . Barn- och elevombudet, som fram t.o.m. fanns inom , har kunnat föra talan för ett barn eller en elev i en tvist om skadestånd enligt lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. När inrättades som en ny myndighet fördes barn- och elevombudet över till den nya myndigheten. Regler om kränkande behandling av barn och elever har förts över till skollagen (1985:1100) och regler om diskriminering till diskrimineringslagen (2008:567). För att öka kunskapen om tillgänglighet i skolan har regeringen gett Specialpedagogiska skolmyndigheten i uppdrag (dnr. U2009/4876/S) att informera personal och huvudmän om hur man kan arbeta för att förbättra den fysiska tillgängligheten till förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att ta fram en samlad bild över förskolans, skolans och skolbarnsomsorgens arbete med barn som far illa. Ungdomar är olika de har olika mål, ambitioner och förhoppningar. Vissa vill läsa vidare på högskolan efter gymnasiet, andra vill gå direkt ut i arbetslivet. Några vill lära sig yrkeskunskaper på en arbetsplats, för andra passar det bättre att lära sig yrkesämnen i skolan. Utgångspunkten för en modern gymnasieskola är att elever ska kunna välja olika vägar till kunskap. överlämnade regeringen propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) till . Syftet med gymnasiereformen är att fler elever ska lämna gymnasieskolan med godkända betyg, att stärka elevernas förkunskaper inför yrkesliv och fortsatta studier samt att bättre anpassa utbildningarna till kraven inom olika bransch- och yrkesområden. Andelen ungdomar i åldern utan fullföljd gymnasieutbildning och som inte i efterhand kompletterar sin utbildning har minskat i många europeiska länder. I har andelen ökat (se avsnitt 3.5). Regeringen har föreslagit att de nya bestämmelserna om gymnasieskolan ska börja tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Ändringen i ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen, som rör när tidigare fattade beslut om riksrekrytering ska upphöra att gälla, ska dock träda i kraft . påbörjades en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Inom ramen för satsningen och i linje med regeringens strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet ska eleverna ges bättre inblick i företagandets villkor. Inför /09 fördelade 5 000 lärlingsplatser till sammanlagt 157 huvudmän. Slutligen besattes ca 3 700 platser under läsåret. Byggprogrammet har flest lärlingsplatser. I enlighet med beslut med anledning av budgetpropositionen utökas försöksverksamheten till 6 000 platser fr.o.m. /10. /10 har kommunala och fristående huvudmän ansökt om sammanlagt knappt 9 000 platser. För varje lärling utbetalas ett statsbidrag på , som främst avser att täcka företagens kostnader för utbildningen. För satsningen på försöksverksamheten inklusive handledarutbildning föreslås att avsättas . Regeringen har tillsatt en nationell lärlingskommitté (U 2008:09, dir 2008:106) som bl.a. ska följa upp kvalitet och måluppfyllelse inom försöksverksamheten. Den första redovisningen lämnas . Regeringen har även beslutat att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att bl.a. utreda förutsättningarna för att inom gymnasial lärlingsutbildning kombinera anställning och studier (dir 2009:70). Den i budgetpropositionen aviserade utredningen om ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan pågår inom . Regeringen avser att återkomma efter att frågan beretts ytterligare. Regeringen fattade beslut om att inleda en försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning i matematik samt i naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen. Försöket regleras i förordningen (2008:793) om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning och omfattar utbildningar som startar 20092014 och är begränsat till totalt 20 utbildningar och högst 30 elever per utbildning, dvs. maximalt 600 elever per årsintag. Utbildningarna ska erbjuda eleverna särskild breddning och fördjupning inom det ämne eller ämnesområde utbildningarna avser. ska följa upp och utvärdera försöket och avsikten är att resultatet ska utgöra underlag för ett beslut om en eventuell permanentning av verksamheten. Som regeringen har aviserat i budgetpropositionen och proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99) bör dagens individuella program ses över. Enligt nuvarande bestämmelser ska ett individuellt program först och främst förbereda eleven för studier på ett nationellt eller specialutformat program. Den målsättningen är problematisk eftersom det i vissa fall kan vara andra åtgärder än studier på ett nationellt program som är bäst för den enskilde. Regeringen anser att det bör finnas individanpassade utbildningsalternativ för elever som inte är behöriga till nationella program. Utbildningsalternativen bör vara tydliga och ha som utgångspunkt att olika målgrupper har olika behov. Regeringen avser därför att återkomma med förslag om detta. Utredningen till yrkeslärare har lämnat sitt betänkande Yrkeskunnande en likvärdig sökväg till lärarutbildning mot yrkesämnen (SOU 2008:112), se avsnitt 4.11.7. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Betygsättningen är ett av skolans viktigaste områden för myndighetsutövning och har stora konsekvenser för den enskilde.