prop · GX0331 · 2009-10-15 00:00:00 — (2005:716). Verkställighet av ett beslut om utvisning av en EES-medborgare familjemedlem får ske tidigast fyra besked behövs, skall myndigheten veckor från den dag då EES- medlemmen fick del av beslutet, om det inte finns synnerliga skäl för att verkställa beslutet genast. meddelas, får det statsråd som har enligt denna lag besluta att verkställighet inte skall ske. Om den verkställande myndig- heten finner att verkställigheten av ett beslut om utvisning inte kan genomföras eller att ytterligare besked behövs, ska myndigheten underrätta den beslutande myndigheten om detta. Den beslutande myndigheten ska då pröva om inhibition eller tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 10 § ska meddelas. Innan regeringen prövar frågan om inhibition eller tidsbegränsat uppehållstillstånd ska ansvarigt statsråd eller den tjänsteman som statsrådet bestämmer inhämta ett yttrande från Migrationsöver- domstolen. Beträffande yttrandet gäller 3 § tredje stycket. Innan regeringen har prövat om inhibition eller tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 10 § ska meddelas, får ansvarigt statsråd besluta att verkställighet inte får ske. Migrationsöverdomstolen ska innan den yttrar sig enligt denna lag hålla muntlig förhandling. fall som avses i 10 § stycket och 13 a § andra stycket behöver dock inte någon muntlig förhandling hållas, om en sådan är uppenbart obehövlig. Vid en muntlig förhandling ska utlänningen höras. Migrations- överdomstolen får bestämma att även andra än utlänningen ska höras vid förhandlingen. Utlänningen ska få tillfälle att ange sin ståndpunkt och att uttala sig om de omständigheter som åberopas i ärendet. 11 § fjärde stycket heterna i ärendet och ges tillfälle att ställa frågor till utlänningen och andra som hörs i ärendet. Säkerhetspolisen och Migrations- verket ska även lämna andra upplysningar som behövs för att genomföra förhandlingen. I ett ärende om förvar som handläggs av regeringen får ansvarigt statsråd eller den tjänsteman som statsrådet bestämmer besluta om muntlig förhandling och uppdra åt Migrationsöverdomstolen att hålla denna. Vid en muntlig förhandling ska utlänningen höras. får bestämma att även andra personer än utlänningen ska höras. En representant för ska närvara vid förhandlingen. redogöra för sin ståndpunkt och uttala sig om de omständigheter som åberopas i ärendet. Om det i fall som avses i 11 § Om det i fall som avses i 11 bedöms föreligga risk för att eller 11 a § bedöms föreligga risk utlänningen begår eller medverkar för att utlänningen begår eller till brott mot rikets säkerhet eller medverkar till brott mot rikets brott som anges i 1 § första stycket säkerhet eller brott som anges i 1 § 2 efter utgången av den i 12 § första stycket 2 efter utgången av den i 12 § angivna treårsfristen, får anmälningsplikt beslutas även för anmälningsplikt beslutas även för tid efter denna frists utgång. tid efter denna frists utgång. motsvarande grunder får förordnas motsvarande grunder får förordnas att 1922 §§ ska tillämpas på att 1922 §§ ska tillämpas på utlänningen för sådan tid, om utlänningen för sådan tid, om risken avser brott som anges i 1 § risken avser brott som anges i 1 § första stycket 2. första stycket 2. Frågor som avses i första stycket prövas av på ansökan av Säkerhetspolisen. Beslut i en sådan fråga ska meddelas för och högst , räknat från den dag då beslutet ska börja tillämpas. För förfarandet vid rätten gäller, utom i de hänseenden som anges i fjärde stycket, vad som är föreskrivet om mål som rör allmänt åtal för brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Tvångsmedel enligt 24 och 25 kap. får inte tillgripas. En skriftlig berättelse eller en uppteckning eller upptagning av en sådan berättelse som avses i 35 kap. 14 § får åberopas som bevis. Bestämmelsen i 10 kap. 3 § andra stycket andra meningen offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller inte. Beslutet får grundas även på handlingar eller annat material som enligt första stycket samma paragraf inte får lämnas ut till parter. En upptagning eller uppteckning som har gjorts vid hemlig teleavlyssning skall granskas möjligt. Granskningen får utföras endast av rätten, Säkerhetspolisen, en polis- myndighet eller en åklagare. Om upptagningen eller uppteckningen innehåller något som inte är av betydelse för det En upptagning eller uppteckning som har gjorts vid hemlig teleavlyssning ska granskas möjligt. Granskningen får utföras endast av rätten, Säkerhetspolisen, en polis- myndighet eller en åklagare. Om upptagningen eller uppteckningen innehåller något som inte är av betydelse för det 1 Lydelse enligt 2009:446. Om en utlänning då han står under åtal för brott enligt första stycket 3 fortsätter att begå sådant brott, ska vad han gjort sig skyldig till före varje åtal anses som ett särskilt brott. avlyssningen, skall den i denna del avlyssningen, ska den i denna del I fråga om brott I fråga om brott eller förestående brott som inte är eller förestående brott som inte är av betydelse för det ändamål som av betydelse för det ändamål som dock 27 kap. 24 § andra och tredje dock 27 kap. 24 § andra och fjärde annan handling som omfattas av annan handling som omfattas av tillstånd enligt 20 § får inte tillstånd enligt 20 § får inte närmare undersökas, öppnas eller närmare undersökas, öppnas eller granskas av någon annan än rätten, granskas av någon annan än rätten, myndighet eller en åklagare. myndighet eller en åklagare. sökningen har slutförts, skall en sökningen har slutförts, ska en försändelse som finns hos ett försändelse som finns hos ett till vilken försändelsen är ställd till vilken försändelsen är ställd och en annan handling återlämnas och en annan handling återlämnas till den hos vilken handlingen till den hos vilken handlingen påträffats, om den inte tas i beslag. påträffats, om den inte tas i beslag. Till fängelse i högst eller, när omständigheterna är mildrande, till böter döms 1.den som hjälper en utlänning som är underkastad förbud enligt 4 § att komma in i , 2.den som hindrar eller försöker hindra verkställighet av ett beslut om utvisning enligt denna lag, eller 3. en utlänning som bryter mot 3. en utlänning som bryter mot anmälningsplikt som har beslutats anmälningsplikt som har beslutats enligt 11 eller 14 §. enligt 11, 11 a eller 14 §. För försök eller förberedelse till brott som avses i första stycket 1 döms till ansvar enligt 23 kap. . Om en utlänning då han står under åtal för brott enligt första stycket 3 fortsätter att begå sådant brott, skall vad han gjort sig skyldig till före varje åtal anses som ett särskilt brott. Offentligt biträde ska förordnas eller anmälningsplikt enligt denna för den som åtgärden avser, om lag samt i ärende hos Migrations- det inte måste antas att behov av biträde saknas, i ärenden enligt beslut enligt 11 § skall offentligt biträde förordnas för den som 1. utvisning, åtgärden avser, om det inte måste 2. anmälningsplikt, antas att behov av biträde saknas. 3. verkställighet av beslut om utvisning, om beslut om inhibition 4. verkställighet av beslut om utvisning dock endast såvitt avser fråga om förvar och utlänningen hållits i förvar sedan mer än tre 5. om tillämpning av tvångs- medel enligt 11 eller 11 a §. kansliet enligt denna lag får 1. fråga om offentligt biträde, 2. ersättning i ett ärende som handläggs enligt denna lag. beslut om avvisande av ombud samband med överklagande av det 2 Senaste lydelse 2005:720. beslut enligt denna lag om ersättning för kostnad för DNA-analys får överklagas till Migrationsöver- domstolen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om Säkerhetspolisen har ansökt om utvisning före tillämpas 1 § i dess äldre lydelse. 1. har ansökt om uppehålls- tillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestämmelser (asylsökande), Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ska ha följande lydelse. I denna lag ges bestämmelser om sysselsättning för och bistånd till utlänningar som 1. har ansökt om uppehålls- tillstånd i enligt 4 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen (2005:716) (asylsökande), 2.har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är folkbokförda här 3.har ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. Den som omfattas av denna lag har inte rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för förmåner av motsvarande karaktär. Rätt till bistånd föreligger inte heller för bostadskostnader. Barn som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning omfattas inte av denna lag, om de bor hos en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd. En utlänning som vistas här med stöd av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen omfattas inte av denna lag. Detsamma gäller en utlänning för vilken en ansökan om ett sådant tillstånd är under prövning. I 2 och 3 §§ finns särskilda bestämmelser om mottagande av barn som vid ankomsten till är skilda från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller som efter ankomsten står utan sådan ställföreträdare (ensamkommande barn). Bestämmelserna är tillämpliga endast så länge barnet är att anse som ensamkommande. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2007:323. 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension. Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 § lagen (1998:702) om garanti- pension ska ha följande lydelse. Den som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av 4 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen (2005:716) skall som försäkringstid för garantipension även tillgodoräknas tid under vilken han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland från och med det kalenderår då den pensionssökande fyllde till tidpunkten då han eller hon först ankom till . Därvid skall en så stor andel av tiden i hemlandet tillgodoräknas som svarar mot förhållandet mellan den tid under vilken den pensionssökande har varit bosatt i , inräknad den tid som avses i 2 §, från den första ankomsten till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde och hela tidsrymden från det att den pensionssökande första gången kom till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde . Vid beräkningen skall bortses från tid för vilken personen, vid bosättning i , har rätt till pension från hemlandet. Den som har beviljats uppehållstillstånd som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller enligt motsvarande äldre bestämmelser eller beviljats statusförklaring enligt 4 kap. 3 c § utlänningslagen eller motsvarande förklaring enligt äldre bestämmelser ska som försäkringstid för garantipension även tillgodoräknas tid under vilken han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland från och med det kalenderår då den pensionssökande fyllde till tidpunkten då han eller hon först ankom till . Därvid ska en så stor andel av tiden i hemlandet tillgodoräknas som svarar mot för- hållandet mellan den tid under vilken den pensionssökande har varit bosatt i , inräknad den tid som avses i 2 §, från den första ankomsten till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde och hela tidsrymden från det att den pensionssökande första gången kom till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde . Vid beräkningen ska bortses från tid för vilken personen, vid bosättning i , har rätt till pension från hemlandet. 1 Senaste lydelse 2005:728. Med tid i hemlandet skall likställas tid då den pensions- sökande före den första ankomsten till har befunnit sig i ett annat land där han eller hon har beretts en tillfällig . Med tid i hemlandet ska Prop. 2009/10:31 likställas tid då den pensions- sökande före den första ankomsten till har befunnit sig i ett annat land där han eller hon har beretts en tillfällig . Denna lag träder i kraft . 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (2006:304) om rättsprövning av vissa regeringsbeslut Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2006:304) om rättsprövning av vissa regeringsbeslut dels att 4 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. En EES-medborgare eller en sådan familjemedlem till en EES- medborgare som avses i 3 a kap. 2 § utlänningslagen (2005:716) som har utvisats av regeringen En ansökan om rättsprövning skall ha kommit in till Regeringsrätten senast för beslutet. Det skall framgå av ansökan vilken rättsregel sökanden anser att beslutet strider mot och vilka omständigheter som åberopas till stöd för detta. En ansökan om rättsprövning enligt 1 eller 2 § ska ha kommit in till Regeringsrätten senast för beslutet. En ansökan om rättsprövning enligt 2 a § ska ha kommit in till Regeringsrätten senast för beslutet. Det ska framgå av ansökan vilken rättsregel sökanden anser att beslutet strider mot och vilka omständigheter som åberopas till stöd för detta. Denna lag träder i kraft . 1 Jfr och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77, Celex 32004L0038). 1. har ansökt om uppehålls- tillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestämmelser, 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (2008:290) om godkännande för forskningshuvudmän att ta emot gästforskare Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (2008:290) om godkännande för forskningshuvudmän att ta emot gästforskare ska ha följande lydelse. Bestämmelserna om gästforskare i denna lag är inte tillämpliga på en tredjelandsmedborgare som 1. har ansökt om uppehålls- tillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) eller skyddsbehövande i övrigt enligt 4 kap. 2 § samma lag eller motsvarande äldre bestämmelser, 2.har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd enligt 21 kap. utlänningslagen, 3.har ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut som inte kan verkställas, 4.utför forskning uteslutande inom ramen för högskoleutbildning för att därigenom få en doktorsexamen, eller 5.har lånats ut av en forskningshuvudman i en annan EU-stat. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. ska ha följande lydelse. 4 § Denna lag omfattar utlänningar som 1. har ansökt om uppehålls- tillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller skydds- behövande i övrigt enligt 4 kap. 2 § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestäm- melser, 2.har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är folkbokförda här 3.hålls i förvar enligt 10 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen och som inte har placerats i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest, eller 4.vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen. Sådana utlänningar som avses i första stycket 1 eller 2 omfattas av lagen även om de har meddelats beslut om avvisning eller utvisning. Det gäller dock inte utlänning som håller sig undan så att beslutet inte kan verkställas, om han eller hon har fyllt . Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Europeiska unionens råd antog direktivet 2004/83/EG om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (skyddsgrundsdirektivet).1 Direktivet, som trädde i kraft , skulle vara genomfört i medlemsstaterna . Skyddsgrundsdirektivet bifogas som bilaga 1. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att ta ställning till hur skyddsgrundsdirektivet skulle genomföras i svensk rätt (dir. 2004:114). Utredningen antog namnet (UD 2004:05). Utredningen lämnade betänkandet Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande (SOU 2006:6). En sammanfattning av utredningens betänkande finns i bilaga 2. Utredningens lagförslag finns i bilaga 3. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju 2007/407/L7). Europeiska unionens råd antog direktivet 2005/85/EG om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus (asylprocedurdirektivet).2 Direktivet, som trädde i kraft , skulle vara genomfört i medlemsstaterna utom artikel 15 som skulle vara genomförd . Asylprocedurdirektivet bifogas som bilaga 5. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att ta ställning till hur asylprocedurdirektivet skulle genomföras i svensk rätt (dir. 2005:88). Utredningen antog namnet (UD 2005:05). Utredningen lämnade betänkandet Asylförfarandet genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt (SOU 2006:61). Utredningens uppdrag omfattade även att föreslå hur rättssäkerhetsgarantierna enligt artikel 31 i och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (rörlighetsdirektivet)3 skulle genomföras i svensk rätt. Direktivet, som trädde i kraft , skulle vara genomfört i medlemsstaterna 1EUT L 304, 30.9.2004, s. 12, Celex 32004L0083. Ompublicering EUT L 204, s. 24, rättad Celex 32004L0083R(02). 2EUT L 326, 13.12.2005, s. 13, Celex 32005L0085. 3EUT L 158, 30.4.2004, s.77, Celex 32004L0038. Ompublicering EUT L 229, 29.6.2004, s. 35, rättad Celex 32004L0038R(1), EUT L 197, 28.7.2005, s. 34, Celex 32004L0038R(2) och EUT L 204, , s. 28, Celex 32004L0038R(3). Rörlighetsdirektivet bifogas som bilaga 6. 2009/10:31 sammanfattning av utredningens betänkande finns i bilaga 7. Utredningens lagförslag finns i bilaga 8. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju 2007/413/L7). Ett utkast till lagrådsremiss som behandlade hanteringen av ärenden med säkerhetsaspekter skickades ut på remiss. En sammanfattning av utkastet finns som bilaga 10. Utdragets lagförslag finns i bilaga 11. I bilaga 12 finns en förteckning över remissinstanserna. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju 2008/10100/L7). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 13. Lagrådets yttrande finns i bilaga 14. Lagrådets synpunkter och förslag behandlas i avsnitt 7.2.2, 7.3.2, 8.5.2, 8.6.3, 8.8.1 och 8.8.4 samt i författningskommentaren. I den mån Lagrådets förslag till språkliga ändringar har följts, helt eller med vissa justeringar, kommenteras de inte i det följande. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag innehåller propositionen dessutom vissa ytterligare justeringar i utlänningslagen (2005:716). 4 Huvuddragen i gällande ordning I 4 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716, UtlL) definieras begreppet flykting. Enligt bestämmelsen är en flykting en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp, och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av detta lands skydd. Detta gäller oberoende av om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen utsatts för förföljelse eller om dessa inte kan antas erbjuda trygghet från förföljelse från enskilda. Som flykting ska även anses en utlänning som är statslös och som av nämnda skäl befinner sig utanför det land där han eller hon tidigare haft sin vanliga vistelseort och inte kan, eller på grund av sin fruktan, inte vill återvända dit. Definitionen överensstämmer i allt väsentligt med den som finns i artikel 1 (A) 2 konvention angående flyktingars rättsliga ställning (). Vägledning för tolkningen av flyktingbestämmelsen kan, förutom i förarbeten och praxis, hämtas i de rekommendationer som ges i FN:s flyktingkommissaries (UNHCR) handbok om förfarandet och kriterierna vid fastställande av flyktingars Prop. 2009/10:31 rättsliga ställning enligt konvention och protokoll angående flyktingars rättsliga ställning och de slutsatser som utfärdas av (prop. 1996/97:25 s. 97). I 4 kap. 5 § UtlL finns en bestämmelse om upphörande av flyktingskap. Den motsvarar i sak artikel 1 C i . En person upphör att vara flykting om han eller hon av fri vilja på nytt använder sig av det lands skydd där han eller hon är medborgare, efter att ha förlorat sitt medborgarskap av fri vilja förvärvar det på nytt, förvärvar medborgarskap i ett nytt land och får det landets skydd, av fri vilja återvänder för att bosätta sig i det land som han eller hon är medborgare i, eller, för statslösa, det land han eller hon har haft sin vistelseort. Dessutom upphör flyktingskap när flyktingen inte längre befinner sig i en sådan situation att han eller hon kan anses som flykting enligt 4 kap. 1 § UtlL och därför inte kan fortsätta att vägra använda sig av hemlandets beskydd. En flykting kan erhålla en flyktingförklaring som ska klargöra, såväl för flyktingen själv som för berörda myndigheter, att personen är flykting och har rätt till de förmåner som tillkommer en flykting. En sådan förklaring ska utfärdas av på begäran av en flykting i samband med att uppehållstillstånd beviljas eller senare (4 kap. 3 § första stycket UtlL). Flyktingförklaringen ska återkallas av om det framkommer att personen är att anse som flykting (4 kap. 3 § andra stycket UtlL). Frågan om återkallelse av flyktingförklaring tas upp när det finns särskild anledning till detta t.ex. i samband med utvisning på grund av brott, vid verkställighet av ett utvisningsbeslut eller vid utfärdande av resedokument. Vad som avses med skyddsbehövande i övrigt, dvs. andra skyddsbehövande än flyktingar, anges i 4 kap. 2 § UtlL. Med skyddsbehövande i övrigt avses en utlänning som i andra fall än som avses i 1 § (flyktingdefinitionen) befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (första stycket 1). Även den som behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller som på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan för att utsättas för allvarliga övergrepp är att anse som skyddsbehövande i övrigt (första stycket 2). Till kategorin skyddsbehövande i övrigt hör också den som inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof (första stycket 3). Bestämmelserna om skyddsbehövande i övrigt gäller även för en statslös utlänning som befinner sig utanför det land där han eller hon tidigare haft sin vanliga vistelseort.