prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — behöver t.ex. utfärda föreskrifter som stöd och vägledning i bidragsgivningen och tydligt kommunicera hur man bedömer ansökningar samt bli mer aktiv i sin kontroll och uppföljning av statsbidraget. Statskontoret bedömer i sin rapport att kravet om att en ideell organisation ska bedriva frivilligt arbete huvudsakligen inom något av de områden som anges i förordningen kan tas bort. Organisationer som har en för samhället relevant verksamhet inom det sociala området riskerar annars att vara exkluderade från att få bidrag bara för att de bedriver verksamheter som inte huvudsakligen riktar sig mot de fastställda områdena. Statskontorets bedömning är vidare att det finns ytterligare ändamål som kan läggas till bidraget. Statskontoret gör bedömningen att resultatstyrningen av statsbidraget behöver öka genom att mål sätts upp och att de används vid bedömningen av ansökningarna. Regeringen delar Statskontorets bedömning att resultatstyrningen av detta statsbidrag, som huvudsakligen är ett verksamhetsbidrag, bör öka. Tabell 8.5 Anslagsutveckling 6:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 812 283 tkr prisnivå. 3Motsvarar 816 903 tkr prisnivå. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 (SiS) är förvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilda ungdomshem) och lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad i ungdomsvård, sluten ungdomsvård och missbruksvård. Ungdomsvården och missbrukarvården finansieras till omkring två tredjedelar med avgifter, medan sluten ungdomsvård finansieras helt via myndighetens anslag. Tabell 8.6 Offentligrättslig verksamhet Kostnaderna som redovisas är totalkostnader för både avgiftsfinansierad samt anslagsfinansierad verksamhet. Tabell 8.8 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden (SiS) har i uppdrag att initiera och stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet inom SiS verksamhetsområde. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 6:1 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 8.9 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 6:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. beräknas anslaget till respektive . 8.96:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Tabell 8.10 Anslagsutveckling 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget omfattar medel till utveckling av socialt arbete, höjd ambitionsnivå för den sociala tillsynen, medel för att påskynda utvecklingen av öppna jämförelser inom , bidrag till statistiska undersökningar, bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer, bidrag till organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn samt medel för andra insatser i syfte att motverka våld mot kvinnor. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Under anslaget ryms en rad insatser i regeringens satsning för att stimulera kommunerna till ett arbete som innebär ökad kvalitet i . Dessa insatser följer i huvudsak tre spår där det ena spåret är inriktat på att stärka tillsynen av och dess olika aktörer. Det andra spåret handlar om att öka enskilda människors möjlighet att utifrån god och lättillgänglig information kunna värdera och jämföra insatser. I det tredje spåret är ansatsen att säkerställa att de arbetsmetoder som används inom vilar på en solid vetenskaplig grund. De olika spåren är i hög grad beroende av varandra och ger tillsammans bra förutsättningar för att öka kvalitén i insatser. beräknar regeringen följande: -för fortsatt förstärkning av tillsynen över den sociala barn- och ungdomsvården. -i stöd till dels implementering av nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevården, dels utveckling av en organisatorisk struktur för erfarenhetsutbyte genom avtal med kommuner och landsting.. -för evidensbaserad praktik inom . -för att påskynda utvecklingen av öppna jämförelser inom äldreomsorgen och övriga verksamheter. -för regeringens insatser för våldsutsatta kvinnor och deras barn. -för bidrag till organisationer på det sociala området enligt förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. -för utveckling av den sociala välfärdsstatistiken. -till för statistiska levnadsundersökningar. -för finansiering av aktiviteter i samband med det Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 -för samverkan med idé- burna organisationer. För ändamålet att utveckla öppna jämförelser i äldreomsorg och övrig socialtjänst finns anslagna medel på två anslag till en sammanlagd summa av . På anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. finns avsatta för en särskild satsning på öppna jämförelser. föreslår regeringen att avsätts inom ramen för den särskilda satsningen. På anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken finns avsatta för att utveckla öppna jämförelser inom äldreomsorgen. Regeringen föreslår att summan ska vara oförändrad . För att få till stånd en samlad, förenklad och ändamålsenlig finansiering av öppna jämförelser inom verksamheter bör resurserna till ändamålet samlas på anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m.. Därmed föreslår regeringen en omdisponering av resurserna som innebär att anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med och att anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken minskas med motsvarande belopp. Sammantaget innebär regeringens förslag att det avsätts för ändamålet . Anslaget ökas därför med . samlas den sociala tillsynen i och blir därmed en ordinarie verksamhet i myndighetens löpande arbete. Regeringen föreslår därför en omdisponering inom utgiftsområdet av resurserna som innebär att anslaget 9:1 ökas med och att anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med motsvarande belopp. Verksamheten som bedrivs vid metoder i socialt arbete (IMS) är en integrerad del av . Eftersom kostnaderna för verksamheten är löpande och till stor del är personalkostnader så bör verksamheten finansieras via förvaltningsanslag som räknas upp bland annat med hänsyn till beräknade förändringar av personalkostnader. Regeringen föreslår mot bakgrund av det att anslaget 9:1 ökas med och att detta anslag minskas med . Regeringen avser att lämna en proposition om politiken för den ideella sektorn, i vilken föreslås att det genomförs ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället (se utgiftsområde 17, avsnitt 15.4.3). För att bidra till finansieringen av forskningsprogrammet föreslås att detta anslag minskas med för att tillföras utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 13:6 Insatser för den ideella sektorn. Sammantaget innebär detta att anslaget minskas med jämfört med . Tabell 8.11 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. . beräknas anslaget till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringens politik för barnets rättigheter syftar till att ta tillvara och stärka barnets rättigheter och intressen i samhället, med utgångspunkt i konventionen om barnets rättigheter (). För att förtydliga detta syfte beslutade regeringen i budgeten att i fortsättningen rubricera området som barnrättspolitik i stället för som tidigare barnpolitik. Med barn avses varje flicka och pojke under . Barnrättspolitiken är sektorsövergripande eftersom barnets rättigheter och intressen ska genomsyra all politik liksom alla verksamheter som berör barn. För att intentioner ska realiseras krävs insatser inom politiken på områden där barn är berörda. Barnrättspolitiken omfattar också vissa särskilda frågor som rör internationella adoptioner. Inom ramen för barnrättspolitikens område finns myndigheterna och Myndigheten för internationella adoptionsfrågor. har till uppgift att företräda barns och ungas rättigheter och intressen, driva på genomförandet utifrån åtagande enligt och bevaka efterlevnaden av konventionen. Myndigheten för internationella adoptionsfrågor beslutar om auktorisation av sammanslutningar som förmedlar internationella adoptioner samt utövar tillsyn över dessa sammanslutningar. Vidare ansvarar myndigheten för information i frågor om internationella adoptioner. Vid sidan av området barnrättspolitik lämnas bidrag till kostnader för internationella adoptioner under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Barnrättspolitik 7:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 7:3 Insatser för att förverkliga konventionen om bar- Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 9.3Mål och den nationella strategin villigorganisationers insatser spelar en viktig roll Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till trygghet och utveckling samt delaktighet och inflytande. Målet är beslutat av (prop. 2002/03:1, utgiftsområde 9, bet. 2002/03:SoU1, rskr. 2002/03:81). Målet för barnrättspolitiken återspeglar grundprinciperna i . För att genomföra har antagit en strategi Strategi för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Målet i strategin är att barnets rättigheter och intressen ska genomsyra allt beslutsfattande som rör barn, med utgångspunkt i . Beslutsfattare och andra som arbetar med frågor som rör barn ska ta hänsyn till de mänskliga rättigheter varje flicka och pojke har. lämnade regeringen skrivelsen Barnpolitiken en politik för barnets rättigheter (skr. 2007/08:111) till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för inriktningen beträffande politiken för barnets rättigheter och för prioriteringarna . Re- geringen redogör i skrivelsen för hur politiken på området ska utformas för att stärka barnets rättigheter och tillämpningen av utifrån följande prioriterade områden: -ett förstärkt strategiskt arbete, -stöd i föräldraskapet, -bekämpandet av våld mot barn, och -främjandet av barns psykiska hälsa. Barnrättspolitiken är ett tvärsektoriellt område inom statsbudgeten vilket innebär att insatser för att förverkliga genomförs inom flera områden och av många olika aktörer i samhället. Såväl statliga myndigheter som kommuner och landsting bidrar genom sina verksamheter till att uppfylla målet för politiken. som komplement till de insatser som utförs av offentliga huvudmän för att säkerställa och stärka barnets rättigheter. I det följande redovisas resultaten under de fyra ovan nämnda av regeringen prioriterade områdena. 9.4.1Ett förstärkt strategiskt arbete Regeringens mål är att ha en struktur och organisation för barnrättspolitiken som ger bästa möjliga förutsättningar för att genomföra och främja barnets rättigheter och intressen. För att ska få ökat genomslag i samhället och för att nå barn och unga behöver beslutsfattare och yrkesverksamma vars arbete rör barn bl.a. systematiskt inhämta barns och ungas åsikter och ta tillvara deras erfarenheter i frågor som berör dem. Det är också viktigt att ha tillgång till underlag om hur barnets rättigheter tillgodoses inom olika områden, få reda på brister, följa upp tillämpning av lagstiftning som rör barn och utvärdera hur barnkonventionsarbetet fortskrider. Regeringen har därför ökat fokus på uppföljnings- och utvärderingsverksamheten. Det gäller särskilt verksamheter inom kommuner och landsting i relation till de åtaganden som finns enligt om enskilda barns rättigheter, och i förhållande till svensk lagstiftning. I uppdrag ingår dels att följa lagstiftningen och dess tillämpning, dels att uppmärksamma att myndigheter, kommuner och landsting i övrigt förverkligar i sin verksamhet. Enligt regeringens skrivelse Barnpolitiken en politik för barnets rättigheter (skr. 2007/08:111) bör uppföljnings- och utvärderingsverksamheten vara en viktig utgångspunkt för såväl uppdrag att företräda barns och ungas rättigheter och intressen som för att driva på och bevaka tillämpningen av . har uppföljnings- och utvärderingsansvar förtydligats i instruktionen för myndigheten. Regeringen har också givit i uppdrag att ta fram förslag till hur det strategiska arbetet ska följas upp utifrån regeringens skrivelse. förslag kommer att ingå som ett underlag till regeringens plan för uppföljning och utvärdering av tillämpningen av i . I regeringens skrivelse till Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (skr. 2003/04:47) aviserade regeringen sin avsikt att påbörja ett arbete med att utveckla indikatorer för att mäta effekterna av insatser för att förverkliga och följa upp barnpolitiken. tillsattes en arbetsgrupp med uppgift att utveckla indikatorer för att mäta och följa upp insatser inom barnpolitiken (S 2005:B). Arbetsgruppen överlämnade sin slutrapport uppföljningssystem för barnpolitiken (Ds 2007:9). Arbetsgruppen har tagit fram ett förslag till uppföljningssystem för att mäta effekterna av gjorda insatser för att förverkliga och följa upp barnpolitiken. Slutrapporten har remissbehandlats och frågan bereds inom . Statistik om barn och deras familjer () har haft i uppdrag av regeringen att ta fram en årlig demografisk basstatistik om barn och deras familjer. Statistiken omfattar barns levnadsförhållanden ur olika perspektiv, bl.a. inom områdena befolkningsförändringar, boende och familjeekonomi. SCB tar också på uppdrag av fram rapporten till 18 med statistik som beskriver barns levnadsförhållanden i siffror generellt och . Den är en uppslagsbok med fakta om barns och ungas liv. Statistiken kommer från myndigheter, internationella organ och forskningsrapporter. Insatser för att stärka barnets rättigheteter har medel från anslaget Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter fördelats till bl.a. för en konferens om barnets rättigheter, för att driva ett pilotprojekt för att förebygga våld mot spädbarn, till Stiftelsen , det kommunala Partnerskapet för och till (Barnens Rätt i Samhället). Flera av de projekt som fått medel har återkommande karaktär, som medel till SCB för framtagning av statistik om barn och deras familjer, stöd till uppbyggnad och drift av Barn- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 rättsakademin vid samt medel till samarbetet för utsatta barn inom ramen för Östersjöstaternas Råd. Med medel från barnanslaget har regeringen anordnat Barnrättsforum 2008. Några av dessa satsningar beskrivs nedan samt under avsnittet Bekämpandet av våld mot barn. Regeringen har arbetat för att stärka det internationella samarbetet och engagemanget kring barnrättsfrågorna. Under det svenska ordförandeskapet i var en av de svenska prioriteringarna att stärka arbetet för barnets rättigheter. Regeringen genomförde som ett led i detta arbete en högnivåkonferens i i samarbete med . Vid konferensen diskuterades det svenska förslaget till en Europarådsstrategi för barnets rättigheter. Strategin som ska gälla har därefter antagits av . I samband med att innehar ordförandeskapet i förbereds ett högnivåmöte med fokus på barnets rättigheter och det fortsatta arbetet inom ramen för den informella grupp för barnfrågor inom som har etablerats mellan medlemsstaterna. fick medel för att ta fram en svensk handbok om genomförandet av . , som överlämnades till regeringen , är avsedd att bidra till att skapa en samstämmighet om uttolkningen av konventionen och vad som krävs för att leva upp till konventionens åtaganden. Ett särtryck ur handboken som behandlar tre av konventionens centrala bestämmelser och som riktar sig till beslutsfattare inom framför allt kommuner och landsting har tagits fram . Regeringen har vidare beviljat medel till Plan för att i samarbete med bl.a. , , och flera frivilligorganisationer sprida kunskap om konventionen om barnets rättigheter under jubileumsår . Regeringen ser det som angeläget med erfarenhetsutbyte och utvecklingsarbete på lokal nivå och har beviljat ekonomiskt stöd till Partnerskap för . Partnerskapet bildades av ett antal kommuner med sikte på att förbättra det egna kommunala arbetet för att förverkliga 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 samt att sprida erfarenheter till andra kommuner. ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen, vars syfte är att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta sina mänskliga rättigheter, innehåller en särskild bestämmelse om barn. Resultat av frivilliga insatser Det arbete som bedrivs av frivilligorganisationer är viktigt för att ska få ett brett genomslag i samhället. Många organisationer har ett stort kunnande och engagemang som kompletterar det offentligas insatser. Vissa organisationer arbetar brett med olika frågor som rör barnets rättigheter, medan andra fokuserar på en eller ett par särskilda frågeställningar. är ett av de områden som är prioriterade i Allmänna Arvsfondens arbete och flera projekt som fått stöd rör därmed barnets rättigheter. beslutade Arvsfondsdelegationen om att bevilja till 90 projekt inom verksamheter för barn i åldrarna upp . Regeringen antog en nationell strategi för föräldrastöd som baseras på de förslag som lämnats i betänkandet Föräldrastöd en vinst för alla (SOU 2008:131). Den nationella strategin för utvecklat föräldrastöd är ett led i regeringens samlade långsiktiga satsning på att främja psykisk hälsa och att förebygga psykisk ohälsa bland barn och ungdomar. Strategin ska inspirera kommuner att utveckla stöd- och hjälpinsatser till föräldrar i deras föräldraskap. Se vidare avsnittet 4.4.2 Folkhälsa. Regeringen har vidare givit ekonomiskt stöd i arbetet med att skapa en interaktiv webbplats för att ge råd och stöd till i föräldrar. Syftet är att föräldrar, t.ex. vid konflikter med barnet eller om barnet utsätts för mobbning, snabbt ska kunna få rådgivning och hjälp. Om föräldrar får stöd i krisartade situationer kan det förhindra att barn utsätts för våld eller kränks på andra sätt. 9.4.3Bekämpandet av våld mot barn Regeringen anser att det är angeläget att stärka barns skydd mot alla former av våld och har därför gjort ett antal satsningar. Regeringen anordnade ett Barnrättsforum med fokus på våld mot barn, där aktörer från både myndigheter och frivilligsektorn samlades för att utbyta erfarenheter. Barnrättsforum 2008 utgör en utgångspunkt för regeringens fortsatta arbete med att ta fram ett underlag för att ge en samlad bild av regeringens insatser för att bekämpa våld mot barn i olika sammanhang. Regeringen har beviljat medel till projekt för att förebygga våld mot barn i olika sammanhang. Regeringen har uppmärksammat att det s.k. agaförbudet har varit i kraft och intensifierat arbetet med att motverka våld mot barn i olika sammanhang genom att bevilja medel till för att i samarbete med ta fram en skrift om erfarenheter av förbudet. Regeringen har också beviljat medel till för att, i samarbete med , driva det 3-åriga pilotprojektet vaccination för att förebygga våld mot spädbarn. har mödra- och barnavårdspersonal utbildats inom ramen för projektet. Information har börjat spridas till föräldrarna. En utvärdering av hur effektiv informationen är görs inom projektet. Projektet syftar också till att skapa förutsättningar för att andra landsting ska kunna ta efter och vidta egna insatser inom området. Sexuell exploatering av barn beslutade regeringen om en uppdaterad nationell handlingsplan mot sexuell exploatering av barn. Regeringens mål, som framgår av handlingsplanen, är att inget barn i ska utsättas för sexuell exploatering, att inga barn i andra länder ska utsättas för sexuell exploatering av personer från , att barn som drabbas av sexuell exploatering ska få det stöd och den hjälp de behöver och att ska bidra till ett effektivt internationellt samarbete i frågan. I handlingsplanen presenteras ett antal åtgärder som regeringen vill initiera för att ytterligare driva på arbetet med att förebygga och bekämpa sexuell exploatering av barn. Bland de åtgärder som har genomförts kan nämnas att regeringen har beviljat Stiftelsen medel för att fortsätta sprida kunskap om sexuell exploatering av barn till relevanta yrkesgrupper och lämna förslag på hur ett samlat ansvar ska organiseras för att hålla kunskap och information inom området uppdaterad och tillgänglig. Uppdraget rapporterades till regeringen . Regeringen har också inlett en dialog med berörda aktörer inom resenäringen och aktörer med ansvar för turismutbildningar om hur sexuell exploatering av barn i samband med turism och resande ytterligare kan förebyggas och bekämpas. Vidare kan nämnas att infördes ett nytt brott i kontakt med barn i sexuellt syfte. Den nya straffbestämmelsen tar sikte på kontakter med barn , t.ex. på Internet, som riskerar att leda till sexuella övergrepp vid ett sammanträffande med barnet. Säkrare Internet för barn och unga För de allra flesta barn och unga är de digitala och interaktiva medierna en självklarhet. Via In- ternet kan barn och unga exempelvis ta del av en rad rättigheter. De kan ta del av information, uttrycka sina åsikter och delta i samhällsdebatten, och får möjlighet till kreativitet och eget skapande inom många uttrycksformer. De digitala och interaktiva medierna öppnar nya möjligheter och ger tillgång till en värld av information och erfarenheter. Fördelarna är stora och barns kontaktnät är mångdubbelt större, både geografiskt och socialt än för bara . Det finns även avigsidor, exempelvis barns och ungas utsatthet för mobbning och andra övergrepp via Internet och mobiltelefoner. Även om detta inte är några nya fenomen så har Internet medfört en anonymisering som gör att övergreppen kan pågå med Internet som bas och meddelandet snabbt kan nå ut till en stor mängd mottagare. Trakasserier på Internet kan därför uppfattas som mycket skrämmande. Eftersom de digitala och interaktiva medierna ändå har en verklig fördel för barn och unga är det samhällets skyldighet att hålla denna miljö säker för barn och unga. I har den statliga kommittén en viktig roll när det gäller dessa frågor. har i uppgift att följa utvecklingen av barns och ungas mediesituation, bl.a. med fokus på Internet och digitala medier, och arbeta förebyggande för att minska riskerna för skadlig mediepåverkan.