prop · GX031d13 · 2009-09-21 00:00:00 — Regeringens avsikt är att familjepolitiken ska öka familjernas valfrihet och stärka föräldrarnas makt över sin livssituation. underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv, genom förbättrade möjligheter för båda föräldrarna att delta i arbetslivet och ta hand om barnen när de är små. Förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män bör förbättras. Det är centralt att familjepolitiken präglas av ett tydligt barnperspektiv. Principen om barnets rätt till trygga och utvecklande uppväxtförhållanden bör vara vägledande, liksom barnets rätt till delaktighet och inflytande över frågor som rör barnet i förhållande till barnets ålder och mognad. Barn och familjer är olika, har olika önskemål och behov. Regeringen vill möta detta genom att stödja föräldrarna i deras val. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till barnets bästa. Föräldrarna är också de som känner sina barn bäst. En modern familjepolitik utgår från dessa förutsättningar. Regeringen införde ett kommunalt vårdnadsbidrag samt en jämställdhetsbonus. Vårdnadsbidraget ger föräldrar ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn då barnet är mellan ett och och är ett komplement till den offentligt finansierade förskoleverksamheten. Jämställdhetsbonusen ger föräldrar bättre ekonomiska möjligheter och incitament till att fördela föräldraledigheten mer jämlikt samt förbättrar även förutsättningarna för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Regeringen kommer att följa båda reformerna noga. Vad gäller vårdnadsbidraget har beslutat om prop. 2008/09:139 vilket bl.a. innebär att fr.o.m. är kommuner som infört vårdnadsbidrag skyldiga att var sjätte månad lämna ut personuppgifter om bidraget till (). Regeringen avser också att lämna ett uppdrag till SCB om att följa utvecklingen av vårdnadsbidraget (finansiering sker från anslaget 7.3 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i inom utgiftsområde 9). Situationen för barn till ensamstående föräldrar är en fråga som är mycket angelägen i regeringens arbete. Regeringen har därför föreslagit att det införs en möjlighet för ensamstående föräldrar som blir sjuka och inte kan vårda sitt barn, att låta någon annan person som avstår från förvärvsarbete få tillfällig föräldrapenning för vård av barnet. De nya föreslagna reglerna avser barn 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 upp till och föreslås träda ikraft . Regeringens målsättning för den ekonomiska familjepolitiken är att den ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Målet betonar förutsättningarna snarare än utfallet vilket innebär en viss acceptans för att utfallet inte alltid blir detsamma för alla familjer. Olika utfall kan bero på att förutsättningarna är olika, men det kan också bero på att familjerna har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. Familjepolitiken bör utformas så att barn i hushåll med låg ekonomiskt standard får stöd, liksom familjer med sjuka och funktionshindrade barn. Generellt sett har hushåll med barn en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. De som har det sämst ställt är hushåll med en ensamstående förälder, speciellt om det finns flera barn i hushållet. Regeringen följer löpande utvecklingen av förutsättningarna för en god levnadsstandard för alla barnfamiljer och arbetar vidare för ökad måluppfyllelse. Mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2005/06:SfU7) har regeringen beslutat om kommittédirektiven Översyn av hur ekonomiska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete mellan särlevande föräldrar (Dir. 2009:56). En särskild utredare ska granska hur fördelningen av kostnader och inkomster som är kopplade till ett barn, påverkar och stödjer en fungerande försörjning och omsorg om barnet när föräldrarna inte lever tillsammans. Det faktum att rätten till bidrag i många fall endast kan tillfalla en förälder kan skapa konflikter mellan föräldrarna och leda till att ekonomiska överväganden i stället för det enskilda barnets behov, intressen och rättigheter blir utgångspunkten för beslut. Utredaren ska därför analysera hur reglerna om ekonomiskt stöd till barnfamiljer påverkar separerade föräldrars beslut rörande vårdnad, boende, umgänge samt fördelning av försörjningsansvar för det gemensamma barnet. Utredaren ska vid behov föreslå förbättringsåtgärder, regelförändringar och andra åtgärder som kan underlätta och uppmuntra samarbete mellan föräldrar som inte lever tillsammans. Uppdraget ska redovisas . I syfte att få ytterligare kunskap om hur föräldrar upplever sitt handlingsutrymme gällande fördelning av tid mellan arbete och omsorg om barnen, har regeringen uppdragit åt SCB att genomföra en enkät- och re- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 gisterstudie om jämställt föräldraskap riktad till föräldrar. Av studien ska bland annat framgå vilket inflytande det finns över det ekonomiska utfallet och vilka överväganden som görs av föräldrarna i vardagen. Svenska föräldrars möjligheter att förena arbetsliv och ett jämställt föräldraskap är vid en internationell jämförelse relativt goda. Kunskapen om hur föräldrarna upplever dessa möjligheter är emellertid begränsad och behöver utvecklas. Genom enkätstudien vill regeringen få ökad kunskap om föräldrarnas mjöligheter att fatta självständiga beslut kring barn och arbete. Regeringen vill få kunskap om hur familjer värderar de konsekvenser som besluten ger; det kan gälla ekonomi, tid med barnen eller tid på arbetet. Regeringen anser att familjepolitiken ska ge föräldrar så stor valfrihet som möjligt som förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män förbättras. De resultat som kommer att redovisas av den utredning som ska tillsättas kommer, sammantaget med SCB:s studie, att bli ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete med familjepolitiken. Samarbetet inom och i närområdet är prioriterat av regeringen liksom ambitionen att stärka samarbetet i . Ett starkare och mer fokuserat samarbete stärker och möjligheter i en globaliserad värld. Ökad mobilitet i är ett genomgående tema i det nordiska samarbetet. Medborgarnas krav på att kunna flytta, studera och arbeta med god social trygghet och tillgång till bland annat de sociala trygghetssystemen, har ökat. Det är mycket positivt för att rörligheten har ökat. Detta ställer stora krav på att de nordiska länderna gemensamt fortsatt arbetar aktivt för att lösa gränsöverskridande problem och vidtar åtgärder för att undvika nya gränshinder med hänsyn tagen till de regler som gäller inom det europeiska samarbetet. Utredningen för företagare (dir. 2006:37) har haft i uppdrag att se över företagarnas försäkringsvillkor i trygg- hetssystemen och lämna förslag på tydligare och bättre regler. En viktig utgångspunkt har varit att det ska skapas en ökad balans i villkoren för och behandlingen av företagare och anställda i trygghetssystemen. Utredningens betänkande (SOU 2008:89) har remitterats. Regeringen föreslår nu ett antal åtgärder som ska ge större tydlighet, förutsägbarhet och valfrihet för företagarna på socialförsäkringens område. De förslag som påverkar en egenföretagares sjukpenninggrundande inkomst (SGI), och därmed även föräldraförsäkringen, redovisas avsnitt 2.8.2 under utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Delningstal vid uttag av tillfällig föräldrapenning för egenföretagare Enligt gällande regler betalas tillfällig föräldrapenning ut per dag när en förälder behöver avstå från förvärvsarbete för att t.ex. vårda ett sjukt barn. Ersättningen per dag beräknas genom att för de som är anställda dela årsinkomsten med den anställdes faktiska årsarbetstid. För flertalet anställda, dvs. de som arbetar heltid på vardagar, innebär detta att delningstalet blir 260. För egenföretagare däremot delas årsinkomsten alltid med 365. Regeringen avser att föreslå att egenföretagares årsarbetstid vid uttag av tillfällig föräldrapenning ska vara 260 och utges i . På det sättet likställs villkoren för egenföretagare så långt som möjligt med anställdas, vilket kommer att innebära högre ersättning för de flesta egenföretagare. Regeringen avser att återkomma till med dessa förslag och de bör kunna träda i kraft . Både arbetstagare och egna företagare är omfattade av havandeskapspenning på grund av fysiskt påfrestande arbete. Däremot är endast arbetstagare omfattade av havandeskapspenning på grund av risker i arbetsmiljön. ska i samråd med få i uppdrag att analysera möjligheterna för företagare att få havandeskapspenning på grund av risker i arbetsmiljön. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.9Förslag till författningsändringar ekonomiskt svaga barnfamiljer en möjlighet till 3.9.1Bostadsbidrag ändrad inkomstberäkning vid uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad Regeringens förslag: Schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b § inkomstskattelagen (1999:1229) ska inte beaktas som inkomst av kapital vid beräkning av bidragsgrundande inkomst avseende bostadsbidrag. Ärendet och dess beredning: Ärendet har beretts under hand med och . Skälen för regeringens förslag: Vid beräkning av bidragsgrundande inkomst för bostadsbidrag ingår överskott i inkomstslaget kapital. Enligt 4 b § lagen (1993:737) om bostadsbidrag ska beräkning av överskott i inkomstlaget kapital göras enligt bestämmelserna i 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) med vissa justeringar. Från och med har det tillkommit en intäkt i inkomstslaget kapital. Den nya intäkten är en schablonintäkt som påförs den som har beviljats uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av en privatbostad. Schablonintäkten motsvaras inte av någon faktisk inkomst utan påförs den enskilde för att det ska vara möjligt att ta ut en årlig ränta på uppskovsbeloppet så länge uppskovet består helt eller delvis. Schablonintäktens storlek är av uppskovsbeloppets storlek vid beskattningsårets ingång. Det innebär att den som beviljats uppskov med påförs en schablonintäkt på som uppskovet består. Eftersom beräkningen av inkomst av kapital enligt nuvarande regler för bostadsbidraget följer inkomstskattelagen medför detta att schablonintäkten även påverkar den bidragsgrundande inkomsten. Det är cirka 600 hushåll med bostadsbidrag som får lägre ersättning till följd av ändringen i inkomstskattelagen. Minskningen är i genomsnitt . För statsbudgeten innebär det en oavsedd kostnadsminskning på . Bostadsbidraget är en del av det ekonomiska familjestödet och syftar framför allt till att ge en bra bostadsstandard. Avsikten är att det är hushållets faktiska inkomster som ska ligga till grund för beräkningen av bostadsbidraget. Schablonintäkten är emellertid inte en faktisk inkomst och regeringen anser därför inte att den bör ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Re- geringen föreslår därför att ett undantag införs i 4 b § lagen om bostadsbidrag så att schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b § inkomstskattelagen inte beaktas som inkomst av kapital vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag. Enligt 4 b § lagen om bostadsbidrag ska vid fastställande av inkomst av kapital hänsyn tas till statliga räntebidrag för den bostadsbidraget söks för. Denna bestämmelse tas bort eftersom statligt räntebidrag inte längre utges för privatbostäder. Vidare görs ett förtydligande i första stycket. Regeringen har i propositionen (prop. 2008/09:200) Socialförsäkringsbalk bl.a. föreslagit att ska anta en socialförsäkringsbalk med ikraftträdande . Det nu lämnade förslaget föranleder även ett förslag till ändring i socialförsäkringsbalken. Något förslag till sådan ändring lämnas inte . Regeringen avser emellertid att överlämna en proposition med förslag till ett flertal lagändringar av följdändringskaraktär i socialförsäkringsbalken. En följdändring till det nu lämnade förslaget kommer att föreslås i den kommande propositionen. 3.9.2Underhållsstöd ändrad inkomstberäkning vid uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad Regeringens förslag: Schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b § inkomstskattelagen (1999:1229) ska inte beaktas som inkomst av kapital vid beräkning av återbetalningsskyldighet av underhållsstöd för den bidragsskyldige föräldern. Ärendet och dess beredning: Ärendet har beretts under hand med och . Skälen för regeringens förslag: Vid beräkning av den bidragsskyldiges inkomst för återbetalning av utgivet underhållsstöd, ingår över- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 skott i inkomstslaget kapital. Enligt 25 § lagen (1996:1030) om underhållstöd, ska beräkning av överskott i inkomstslaget kapital göras enligt bestämmelserna i 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) med vissa justeringar. Från och med har det tillkommit en intäkt i inkomstslaget kapital. Den nya intäkten är en schablonintäkt som påförs den som har beviljats uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av en privatbostad. Schablonintäkten motsvaras inte av någon faktisk inkomst utan påförs den enskilde för att det ska vara möjligt att ta ut en årlig ränta på uppskovsbeloppet så länge uppskovet består helt eller delvis. Schablonintäktens storlek är av uppskovsbeloppets storlek vid beskattningsårets ingång. Det innebär att den som beviljats uppskov med påförs en schablonintäkt på som uppskovet består. Eftersom beräkningen av inkomst av kapital enligt nuvarande regler för återbetalningsskyldighet av underhållsstöd följer inkomstskattelagen, medför detta att schablonintäkten även kan påverka den bidragsskyldiges inkomst. Det är cirka 4 300 bidragsskyldiga som skulle få ett högre återbetalningsbelopp till följd av ändringen i inkomstskattelagen. Ökningen är i genomsnitt och bidragsskyldig. För statsbudgeten innebär det en oavsedd kostnadsminskning på . Underhållsstödet är en del av det ekonomiska familjestödet. Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldige föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Avsikten är att det är den bidragsskyldiges faktiska inkomster som ska ligga till grund för beräkningen av återbetalningsskyldigheten. Schablonintäkten är emellertid inte en faktisk inkomst och regeringen anser därför inte att den bör ingå i den bidragsskyldiges inkomst. Regeringen föreslår därför att ett undantag införs i 25 § lagen om underhållstöd så att schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b § i inkomstskattelagen inte beaktas som inkomst av kapital vid beräkningen av den bidragsskyldiges inkomst vid återbetalning av underhållstöd. I paragrafens andra stycke görs också ett förtydligande. Lagen föreslås träda i kraft och tilllämpas första gången i fråga om återbetalningsskyldighet som ska gälla . Regeringen har i propositionen (prop. 2008/09:200) Socialförsäkringsbalk bl.a. föreslagit att ska anta en socialförsäkringsbalk med ikraftträdande . Det nu lämnade förslaget föranleder även ett förslag till ändring i socialförsäkringsbalken. Något förslag till sådan ändring lämnas inte . Regeringen avser emellertid att överlämna en proposition med förslag till ett flertal lagändringar av följdändringskaraktär i socialförsäkringsbalken. En följdändring till det nu lämnade förslaget kommer att föreslås i den kommande propositionen. 3.10.1 1:1 Allmänna barnbidrag Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:1 Allmänna barnbidrag 1 I Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för allmänna barnbidrag. De allmänna barnbidragen består av barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Utgiftsutvecklingen är främst beroende av bidragets nivå och antal födda barn. Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 5 000 påverkar det anslagsbelastningen med . Om flerbarnstillägget ökar för respektive nivå (antal barn) påverkar det anslaget med . Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att utgifterna detta år översteg anslaget med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är lägre än anvisat anslag. De allmänna barnbidragen syftar till att ge alla barnfamiljer lika förutsättningar till en god ekonomisk levnadsstandard. Barnbidraget är ett generellt stöd och lätt att överblicka samt enkelt och förhållandevis billigt att administrera. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från senaste befolkningsprognos . Antalet födda barn har ökat . föddes det cirka 109 000 barn. Antalet barn som passerar 16-årsgränsen och faller ut ur barnbidragssystemet ökar dock mer än antalet födda enligt befolkningsprognosen . Det totala antalet barn och ungdomar kommer därför att minska och utgifterna för allmänna barnbidrag beräknas därmed fortsätta att minska . beräknas antalet barn som passerar sin 16-årsdag att minska som antal födda barn beräknas öka. Detta leder till att antalet bidragsberättigade barn beräknas öka igen 2011. Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Allmänna barnbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 23 anvisas för anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag . beräknas anslaget till 23 379 000 000 respektive 23 . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:2.Föräldraförsäkring 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 22 708 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 167 382 tkr avser regleringsbelopp Anslaget används för föräldraförsäkring. Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av ersättningsnivån, antal födda barn och fördelning av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalet påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning, havandeskapspenning och de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. På påverkas även tillfällig föräldrapenning för vård av barn. Tabell 3.10 Anslagets komponenter utbetalades föräldrapenning för totalt 47,3 miljoner dagar vilket är fler än 2007. Medelersättningen 2008 per ersatt dag var för kvinnor, för män och för samtliga. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 talda dagar var främst en följd av det stigande antalet födda barn. föddes cirka 109 000 barn vilket är det högsta antalet . Av de cirka 656 000 föräldrar som föräldrapenning betalades till 2008 var kvinnor och män. har föräldrar möjlighet att få en jämställdhetsbonus när de delar på föräldrapenningen och den ena föräldern arbetar när den andra är föräldraledig. Denna reform förbättrar förutsättningarna för ett jämställt uttag av föräldrapenningen mellan kvinnor och män. Beträffande fördelning av föräldrapenningdagar mellan föräldrarna samt effekter av jämställdhetsbonusen, se avsnitt 3.5.10 Resultatredovisning. Tillfällig föräldrapenning består av ersättning för vård av barn, de s.k. pappadagarna i samband med barns födelse och kontaktdagar för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Totalt betalades det ut drygt 5,4 miljoner dagar med tillfällig föräldrapenning varav cirka 4,7 miljoner för vård av barn. Medelersättningen 2008 per ersatt dag var för kvinnor och för män. Användningen av tillfällig föräldrapenning är relativt jämnt fördelad mellan kvinnor och män. De dagar som används för vård av sjukt barn utgör den största delen av förmånen. Av betalades ut till män . Tillfällig föräldrapenning ska ge föräldrar ekonomiskt stöd när barn blir sjuka eller när deras ordinarie vårdnadshavare blir sjuk och föräldern därför behöver avstå från sitt förvärvsarbete. Re- geringen är därför angelägen om att denna förmån ur ett legitimitetsperspektiv inte används felaktigt. I syfte att hindra ett missbruk av tillfällig föräldrapenning gäller fr.o.m. att en förälder, för rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barn som inte har fyllt , med intyg eller på annat sätt ska styrka barnets frånvaro från förskola, pedagogisk omsorg, fritidshem eller skola där barnet normalt vistas. Nedanstående diagram visar att antalet dagar med vård av barn har minskat jämfört med . En av anledningarna kan antas vara införandet av ovan nämnda intyg. Minskningen av antalet dagar per barn var . Diagram 3.7 Genomsnittligt antal uttagna dagar med tillfällig föräldrapenning för vård av barn för barn Kostnaden för havandeskapspenning är starkt knuten till antalet födda barn. Antalet födda är cirka 1 500 fler än . Ha- vandeskapspenning betalades ut vilket är en ökning jämfört med . Antalet kvinnor som beviljats havandeskapspenning har minskat något 2008 jämfört med . Andelen gravida som beviljats havandeskapspenning var , en minskning med jämfört med . Medelantalet utbetalda dagar för de kvinnor som har fått havandeskapspenning har varit närmast oförändrat . var medelantalet vilket motsvarar en ökning jämfört med . Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av ersättningsnivå, antal födda barn och fördelning av ersättningsdagarna mellan föräldrarna. Utgiftsökningen kan främst hänföras till SCB:s nya befolkningsprognos av vilken det framgår en ökning av antalet födda barn jämfört med tidigare prognos. Regeringen avser att föreslå att egenföretagares årsinkomst vid uttag av tillfällig föräldrapenning delas med 260 och utges under högst fem dagar i en sjudagarsperiod. På så sätt likställs villkoren för egenföretagare så långt som möjligt med anställdas, vilket kommer att innebära högre ersättning för de flesta egenföretagare. Regeringen avser även att föreslå vissa förändringar av egenföretagares sjukpenninggrundande inkomst (SGI) vilket också får effekter på föräldraförsäkringen. Se även avsnitt 2.8.2 utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Föräldraförsäkringen Förändring till följd av: -1 538 024 -1 221 229 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 32 anvisas för anslaget 1.2 Föräldraförsäkring . beräknas anslaget till 33 621 155 000 respektive 34 . Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för underhållsstöd och förlängt underhållsstöd. Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bi- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 dragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som staten inte kan styra, som exempelvis antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Ut- giftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, procentsatserna som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. Om antalet barn avviker med 1 000 påverkar det anslagsbehovet med . Inbetalningsgraden från bidragsskyldiga bedöms till av det debiterade beloppet exklusive inbetalningar från (). Om inbetalningsgraden avviker påverkar det anslagsbehovet med .