prop · GX0325 · 2009-10-02 00:00:00 — I : An Emerging Global Issue, 1998, anges avsaknad av effektivt informationsutbyte som ett huvudkriterium för s.k. skadliga skatteregimer. on (arbetsgruppen) utarbetade på uppdrag av on Taxation ett modell- avtal för att åstadkomma ett effektivt informationsutbyte. I arbetsgruppen ingick representanter från vissa och från , , , , , , , , , och . syftar till att genom informationsutbyte främja internationellt samarbete i skatteärenden. åtföljs av kommentarer till avtalets bestämmelser. I artikel 1 anges avtalets syfte och tillämpningsområde. Av punkt 1 följer att avtalet omfattar utbyte av upplysningar som kan antas vara relevanta vid tillämpning och verkställighet av de avtalsslutande parternas interna lagstiftning avseende skatter som omfattas av avtalet, däri inbegripet upplysningar som kan antas vara relevanta för fastställande, taxering och uppbörd av sådana skatter, indrivning och andra exekutiva åtgärder beträffande skattefordringar eller för utredning eller åtal i skatteärenden. Vidare anges att de rättigheter som tillkommer personer enligt den anmodade partens lagstiftning eller administrativa praxis förblir tillämpliga i den utsträckning de inte otillbörligt hindrar eller fördröjer ett effektivt utbyte av upplysningar. Bestämmelsen överensstämmer med modellavtalet. I punkt 3 anges i förtydligande syfte att avtalet inte ska påverka tillämpningen i de avtalsslutande parterna av bestämmelserna om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. I artikel 2 finns en bestämmelse om jurisdiktion, i vilken anges att den Prop. 2009/10:25 part som anmodats att lämna upplysningar inte är skyldig att lämna upplysningar som varken innehas av dess myndigheter eller innehas eller kontrolleras av personer inom dess jurisdiktion. Bestämmelsen överens- stämmer med modellavtalet. I artikel 3 anges de skatter som omfattas av avtalet. I artikel 3.1 finns en uttömmande uppräkning av de skatter som omfattas av avtalet. Av artikel 3.2 framgår att avtalet ska tillämpas även på skatter av samma slag som efter undertecknandet av avtalet tas ut vid sidan av eller i stället för de skatter som anges i artikel 3.1. Andra tillkommande skatter som inte är av samma slag, men som är av i huvudsak likartat slag kan också komma att omfattas av avtalet under förutsättning att de avtalsslutande parterna kommer överens om detta. Artikel 4 innehåller definitioner av ett antal uttryck som förekommer i avtalet. Innehållet i artikeln överensstämmer med motsvarande artikel i modellavtalet. 4.2.3Utbyte av upplysningar på begäran Artikel 5 innehåller bestämmelser om informationsutbyte på begäran. I artikel 5.1 finns den allmänna bestämmelsen att behörig myndighet i den anmodade parten på begäran ska lämna upplysningar för de ändamål som anges i artikel 1. Bestämmelsen överensstämmer med motsvarande bestämmelse i modellavtalet. Artikel 5.2 kompletterar artikel 5.1 och överensstämmer med modell- avtalet. Av punkten framgår att den anmodade parten ska vidta alla relevanta åtgärder för att inhämta de begärda upplysningarna. Det i bestämmelsen använda uttrycket åtgärder för att inhämta upplysningar definieras i artikel 4.1 n). Enligt artikel 5.3 ska behörig myndighet i en avtalsslutande part på begäran, i den utsträckning som detta är tillåtet enligt partens interna lag- stiftning, lämna upplysningar i form av upptagande av vittnesberättelser och bestyrkta kopior av handlingar. Bestämmelsen överensstämmer med modellavtalet. I artikel 5.4 finns motsvarigheten till artikel 26.5 i modellavtal för bilaterala skatteavtal (Model Tax Convention on Income and on Capital). I bestämmelsen anges att de behöriga myndigheterna, för de ändamål som anges i artikel 1, ska ha befogenhet att utbyta upplysningar som innehas av banker, andra finansiella institutioner och annan person, som agerar i egenskap av representant eller förvaltare, däri inbegripet ombud och trustförvaltare. De behöriga myndigheterna ska vidare ha befogenhet att utbyta upplysningar om ägarförhållandena i bolag, handelsbolag, truster, stiftelser, Anstalten och andra personer, däri inbegripet upplysningar om alla sådana personer i en ägarkedja. I fråga om truster ska upplysningar kunna lämnas om stiftare, förvaltare, förmånstagare och protectors. I fråga om stiftelser ska upplysningar kunna lämnas om stiftare, styrelsemedlemmar och destinatärer. 2009/10:25 melsen överensstämmer i huvudsak med modellavtalet. Artikel 5.5 innehåller en uppräkning av de uppgifter som en begäran om upplysningar ska innehålla. Bestämmelsen överensstämmer i materiellt hänseende med modellavtalet. I artikel 5.6 anges att den behöriga myndigheten i den anmodade parten till den behöriga myndigheten i den anmodande parten ska bekräfta mottagandet av begäran och ska bemöda sig om att möjligt lämna de begärda upplysningarna till den anmodande parten. Bestämmelsen överensstämmer i materiellt hänseende med modell- avtalet. Artikel 6 innehåller bestämmelser om utomlands utförda skatteutred- ningar. Enligt artikel 6.1 får en avtalsslutande part tillåta att företrädare för den behöriga myndigheten i den andra avtalsslutande parten närvarar i den förstnämnda parten för att höra fysiska personer och granska handlingar. Vidare anges att den behöriga myndigheten i den sistnämnda parten ska meddela den behöriga myndigheten i den förstnämnda parten om tid och plats för det planerade mötet med de fysiska personerna i fråga. Bestämmelsen överensstämmer med modellavtalet. Enligt artikel 6.2 får den behöriga myndigheten i en avtalsslutande part, på begäran av den behöriga myndigheten i den andra avtalsslutande parten, medge att företrädare för den behöriga myndigheten i sistnämnda part närvarar vid skatteutredning i förstnämnda part. Av artikel 6.3 framgår att om en begäran enligt punkt 2 bifalls ska den behöriga myndigheten i den avtalsslutande part som utför utredningen möjligt meddela den behöriga myndigheten i den andra parten om tid och plats för utredningen, den myndighet eller person som bemyndigats att utföra utredningen samt de förfaranden och villkor som den förstnämnda parten fastställt för utförandet av utredningen. Den avtalsslutande part som utför utredningen ska därvid fatta alla beslut beträffande utförandet av utredningen. Bestämmelserna överensstämmer i materiellt hänseende med modellavtalet. 4.2.5Möjlighet att avslå en begäran Bestämmelser om möjlighet för den anmodade parten att avslå en begäran om utbyte av information finns införda i artikel 7. Artikel 7.1 innehåller en bestämmelse, enligt vilken den anmodade parten inte har skyldighet att inhämta eller lämna upplysningar som den anmodande parten inte skulle kunna inhämta för tillämpning eller verkställighet av dess egen skattelagstiftning. Bestämmelsen överensstämmer med modell- avtalet. I artikel 7.1 anges vidare att en begäran får avslås när den inte gjorts i överensstämmelse med avtalet. Även denna bestämmelse överensstämmer med modellavtalet. I artikel 7.2 anges att bestämmelserna i avtalet inte ska medföra skyldighet att lämna upplysningar som skulle röja handels-, affärs-, industri- eller yrkeshemlighet eller kommersiell hemlighet eller i närings- verksamhet nyttjat förfaringssätt. Upplysningar ska dock inte anses utgöra sådan hemlighet eller sådant förfaringssätt endast på grund av att de uppfyller villkoren i artikel 5.4, dvs. att de innehas av finansiella institutioner eller utgör information om ägarförhållanden. Bestämmelsen överensstämmer med modellavtalet. Artikel 7.3 innebär begränsningar i skyldigheten att lämna ut upplysningar som röjer hemlig kommunikation mellan en klient och dennes advokat eller annat juridiskt ombud i samband med juridisk rådgivning. Bestämmelsen överensstämmer med modellavtalet. I artikel 7.4 anges att en begäran får avslås när lämnandet av de begärda upplysningarna skulle strida mot allmänna hänsyn (ordre public). Bestämmelsen överensstämmer med modellavtalet. I artikel 7.5 anges att en begäran om upplysningar inte ska avslås på grund av att den skattefordran som föranleder begäran har bestridits av den skattskyldige. Bestämmelsen överensstämmer med modellavtalet. Syftet med artikel 7.6 är att förhindra att avtalet tillämpas på ett sätt som resulterar i diskriminering av medborgare i den anmodade parten i förhållande till medborgare i den anmodande parten. Enligt bestäm- melsen får den anmodade parten avslå en begäran om upplysningarna begärs av den anmodande parten för att tillämpa eller verkställa en bestämmelse i den anmodande partens skattelagstiftning som under samma förhållanden diskriminerar en medborgare i den anmodade parten i förhållande till en medborgare i den anmodande parten. Bestämmelsen överensstämmer med modellavtalet. Artikel 8 innehåller bestämmelser om sekretess. I artikeln anges att alla upplysningar som tas emot av en avtalsslutande part med stöd av avtalet ska hållas hemliga på samma sätt som upplysningar som inhämtats med stöd av den interna lagstiftningen i denna part. Vidare anges att sådana upplysningar endast får yppas för personer eller myndigheter inom den avtalsslutande partens jurisdiktion som har befattning med taxering eller uppbörd av, exekutiva åtgärder eller åtal, eller handläggning av överklagande avseende de skatter som omfattas av avtalet. Av artikeln framgår vidare att uppgifterna endast får användas för angivna ändamål och att uppgifterna får yppas vid offentlig domstolsförhandling eller i domstolsavgörande. Av artikeln framgår också att upplysningarna får yppas för andra personer, institutioner, myndigheter eller jurisdiktioner än de angivna, men endast efter uttryckligt och skriftligt medgivande av den behöriga myndigheten i den anmodade parten. Avtalet tar sikte på såväl den situationen att en svensk myndighet lämnar handräckning eller bistånd åt en utländsk myndighet som då en myndighet i motparten biträder den svenska myndigheten. Lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden inne- håller bestämmelser om handräckning dels i åt utländsk myndig- het, dels i utlandet åt svensk myndighet. Enligt 24 § samma lag ska villkor, som begränsar möjligheten att utnyttja upplysningar som en svensk myndighet fått från utländsk myndighet i ett skatteärende, följas av svenska myndigheter oavsett vad som annars är föreskrivet i lag eller Prop. 2009/10:25 annan författning. I 27 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) regleras sekretessen i fråga om uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som erhålls eller lämnas vid utbyte av uppgifter på skatteområdet som sker med stöd av internationella avtal. Av 27 kap. 5 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen framgår att sekretess enligt 14 §§ samma kapitel för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden gäller, i den mån har godkänt ett avtal om detta med främmande stat eller mellanfolklig organisation, i ärende där svensk myndighet lämnar handräckning eller bistånd åt utländsk myndighet, i verksamhet som motsvarar den som avses i nämnda paragrafer. I de fall biträds av en annan stat eller mellanfolklig organisation gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i stället enligt 27 kap. 5 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen, i den mån har godkänt ett avtal om detta med främmande stat eller mellanfolklig organisation, hos myndighet i verksamhet som avses i 24 §§ samma kapitel för sådan uppgift som myndigheten förfogar över på grund av avtalet. Bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen om vissa begränsningar i sekretessen får inte tillämpas i strid med avtalet. Enligt 27 kap. 1 § femte stycket, 2 § femte stycket, 3 § fjärde stycket och 5 § fjärde stycket offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretessen i högst . Regeringen bedömer att all den information som kommer att hanteras inom ramen för detta avtal omfattas av regleringen i 27 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen. Detta innebär att avtalets krav på sekretess är förenliga med den svenska offentlighets- och sekretess- lagstiftningen och att kan leva upp till sina avtalsrättsliga åtaganden i detta avseende. I artikel 9 regleras frågan om hur kostnader som uppkommer med anledning av en begäran om upplysningar ska fördelas mellan de berörda parterna. Bestämmelsen innebär att om de avtalsslutande parternas behöriga myndigheter inte kommit överens om annat, ska den anmodade parten svara för sedvanliga kostnader för handräckning och den anmodande parten för kostnader som inte kan anses sedvanliga. Med kostnader som inte kan anses sedvanliga avses bl.a. kostnader för att anlita utomstående rådgivare i samband med process eller för annat ändamål. Vidare anges i bestämmelsen att de behöriga myndigheterna ska överlägga i fråga om artikeln och att särskilt den behöriga myndigheten i den anmodade parten i förväg ska överlägga med den behöriga myndigheten i den anmodande parten om kostnaderna för att lämna upplysningar med anledning av en viss begäran förväntas bli höga. Förfarandet vid ömsesidig överenskommelse regleras i artikel 11. Artiklarna 12 och 13 innehåller bestämmelser om ikraftträdande och upphörande. Enligt artikel 12 träder avtalet i kraft den trettionde dagen efter den dag då den sista av de skriftliga underrättelser som parterna ska lämna när de nationella åtgärder vidtagits som enligt respektive parts lagstiftning krävs för att avtalet ska träda i kraft har tagits emot och ska tillämpas . Bestämmelserna i avtalet ska tillämpas på varje beskattningsperiod som fortfarande kan utredas enligt den anmodande partens lagstiftning för begäran om upplysningar. 5Avtalet mellan och såvitt avser för att främja ekonomiska förbindelser Regeringens förslag: godkänner avtalet mellan och såvitt avser för att främja ekonomiska förbindelser och antar regeringens förslag till lag om detta avtal. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslaget till avtal. Skälen för regeringens förslag: Avtalet för att främja ekonomiska förbindelser syftar till att bidra till en ökad diversifiering av ekonomi. Avtalet innehåller bestämmelser om avräkning av utländsk skatt under vissa förutsättningar till ett högre belopp än den skatt som faktiskt erlagts i , s.k. matching credit, och bestämmelser om skattefrihet för utdelning från ett helägt dotterbolag i till ett svenskt moderbolag. I förslaget till lag föreskrivs att avtalet ska gälla som lag här i landet. Avtalet är upprättat på engelska. Den engelska texten och en svensk översättning framgår av bilagan till lagen. Enligt artikel 7 i avtalet ska parterna underrätta varandra om när de åtgärder vidtagits som krävs för att avtalet ska träda i kraft. Avtalet träder i kraft efter den dag då den sista av dessa underrättelser har lämnats. Det är således inte möjligt att nu avgöra som avtalet kommer att träda i kraft. I förslaget till lag har därför föreskrivits att lagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 5.2.1Skatter som omfattas av avtalet I artikel 1 anges de skatter på vilka avtalet är tillämpligt. Enligt artikel 1.1 omfattas i den statliga inkomstskatten och i inkomstskatten (inkomstenbelasting), vinstskatten (winst- belasting) och tilläggsskatterna på inkomst och vinst (opcenten op de inkomsten en winstbelasting). Av artikel 1.2 framgår att avtalet ska tillämpas även på skatter av samma eller i huvudsak likartat slag som efter undertecknandet av avtalet tas ut vid sidan av eller i stället för de skatter som anges i föregående punkt. Artikel 2 innehåller definitioner av vissa uttryck som förekommer i avtalet. När det gäller tolkning av skatteavtal och då bl.a. den i artikel 2.2 införda bestämmelsen hänvisas till vad som anförts i propositionen om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna (prop. 1989/90:33, s. 42 f.). Här ska endast framhållas att tolkningsreglerna i Wienkonven- tionen om traktaträtten gäller vid tvist mellan de avtalsslutande parterna om avtalets innebörd. När det gäller förhållandet mellan skattskyldiga och det allmänna ska skatteavtalet i princip tolkas som annan svensk lagstiftning, dvs. enligt sin ordalydelse och med stöd av offentliga förarbeten. Artikel 3 innehåller bestämmelser som avser att fastställa var ett bolag ska anses ha hemvist vid tillämpningen av avtalet. Av artikel 3.2 framgår att då ett bolag till följd av bestämmelserna i punkt 1 anses ha hemvist i båda avtalsslutande parterna ska de behöriga myndigheterna söka avgöra frågan genom ömsesidig överenskommelse. Bestämmelserna om hemvist i avtalet har inte någon betydelse för var ett bolag ska anses ha sitt hemvist enligt intern skattelagstiftning utan reglerar endast frågan om hemvist vid tillämpningen av avtalet. 5.2.3 Undanröjande av dubbelbeskattning Bestämmelserna om undanröjande av dubbelbeskattning finns i artikel 4. tillämpar enligt artikel 4.1 avräkning av utländsk skatt (credit of tax) som huvudmetod för att undvika dubbelbeskattning. Avräkningsmetoden innebär att en person med hemvist i den ena parten taxeras där även för sådan inkomst som enligt avtalet får beskattas i den andra parten. Den därvid beräknade skatten minskas därefter i princip med den skatt som enligt avtalet har tagits ut i den andra parten. Vid avräkning av utländsk skatt på inkomst i tillämpas bestämmelserna i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. I likhet med flera avtal med länder som i ekonomiskt hänseende är mindre utvecklade än innehåller detta avtal bestämmelser om avräkning i vissa fall i av ett högre skattebelopp än den skatt som faktiskt erlagts i , s.k. matching credit (punkt 1 andra meningen). Denna utvidgade rätt till avräkning avser endast Prop. 2009/10:25 inkomst hänförlig till fast driftställe som härrör från någon av de i artikel 5 uppräknade verksamheterna och som bedrivs i . Artikel 4.2 innehåller bestämmelser om skattefrihet i för utdelning från helägt dotterbolag i till svenskt moderbolag. Bestämmelserna hänvisar till de interna svenska bestäm- melserna om skattefrihet för utdelning från utlandet. En förutsättning för skattefrihet är att inkomsten i dotterbolaget i i dess helhet härrör från någon av de i artikel 5 uppräknade verksam- heterna bedrivna i . Enligt artikel 4.3 ska bestämmelserna i punkt 1 andra meningen och punkt 2 tillämpas under vilka avtalet tillämpas. De behöriga myndigheterna i de avtalsslutande parterna kan komma överens om att förlänga perioden. I artikel 5 finns en uttömmande uppräkning av de verksamheter som omfattas av avtalets bestämmelser om s.k. matching credit och skattefrihet för utdelning i artikel 4.1 och 4.2 (avsnitt 5.2.3). Verksamheterna har bestämts med beaktande av bestämmelsernas syfte att bidra till en diversifiering av ekonomi. I bestämmelsen görs ett utryckligt undantag för annan finansiell verksamhet än sådan som är direkt underordnad och utgör en integrerad del av de angivna verksamheterna. Förfarandet vid ömsesidig överenskommelse regleras i artikel 6. Artiklarna 7 och 8 innehåller bestämmelser om avtalets ikraftträdande och upphörande. Enligt artikel 7.1 träder avtalet i kraft den trettionde dagen efter den dag då den sista av de skriftliga underrättelser som de avtalsslutande parterna ska lämna när de nationella åtgärder vidtagits som krävs enligt respektive parts lagstiftning har lämnats. Avtalet ska tillämpas på skatter som tas ut för beskattningsår som börjar det år som följer närmast då avtalet träder i kraft eller . Avtalet är emellertid endast tillämpligt under tid då avtalet mellan och såvitt avser om utbyte av upplysningar avseende skatter undertecknat är tillämpligt. Konsekvenser för de offentliga finanserna Förslagen i denna proposition förväntas inte ge upphov till någon negativ offentligfinansiell effekt. Kostnaden för den skattelättnad som i vissa fall kommer att bli resultatet av tillämpningen av avtalet för att främja ekonomiska förbindelser mellan och förväntas bli försumbara. Förslagen kan komma att motverka ett framtida skattebortfall genom möjligheten till informationsutbyte med . Inte heller bedöms förslagen ge upphov till några ökade kostnader eller någon ökad arbetsbörda för eller för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , Regeringen beslutar proposition 2009/10:25 Informationsutbytesavtal och partiellt skatteavtal med .