prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — Det sker genom att ett antal av de apotek som kvarstår i statlig ägo kommer att överföras till ett nyinrättat bolag som ska kunna ha enskilda entreprenörer som delägare. Det svenska sjukvårdssystemet har arbetat med att öppet redovisa hälso- och sjukvårdens resultat. Denna redovisning har legat till grund för förbättringsarbete. Regeringen har drivit på arbetet genom satsningar på området. Dessa satsningar innebär bl.a. att hälso- och sjukvårdens kvalitet följs upp och redovisas mer systematiskt, att patienternas omdömen kommer att redovisas på ett kontinuerligt och heltäckande sätt, och att en nationell strategi finns för området. En indikator presenteras nedan. Den visar täckningsgraden för ett antal stora kvalitetsregister. För många stora register är täckningsgraden god även om den varierar. Det finns ingen skyldighet för vårdgivarna att rapportera in data till kvalitetsregistren. Tabell 3.12 Täckningsgrad i ett antal i förhållande till (SCAAR), antal utförda registret, antal totala 1RIKS-HIA har traditionellt fokuserat registreringen till hjärtintensivavdelningar, vilket påverkar täckningsgraden. 2Täckningsgraden för Riks-Stroke varierade mellan landstingen från 36 till 3 Deltagandet i RIKSHÖFT varierade kraftigt mellan landstingen vilket påverkar täckningsgraden. 3.8.1Uppföljning inom hälso- och sjukvården För att hälso- och sjukvården ska nå de övergripande målen behöver verksamheterna regelbundet följas upp och utvärderas. På många håll arbetar man med att utarbeta indikatorer som syftar till att mäta, följa upp och beskriva olika aspekter av hälso- och sjukvårdens resultat. De nationella hälsodataregistren utgör de grundläggande källorna i den statliga uppföljningen och utvärderingen av hälso- och sjukvården. Även de nationella kvalitetsregistren utgör en viktig grund för uppföljningen på såväl nationell som lokal och regional nivå. finns det cirka sjuttio register som får statliga bidrag. Ytterligare register är under utveckling. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att skapa förutsättningar för att hälso- och sjukvårdens resultat ska följas upp på ett öppet och jämförbart sätt. fick i uppdrag att utarbeta en lista med nationella indikatorer för hela hälso- och sjukvården. Indikatorerna ska spegla god vård såväl utifrån ett övergripande hälso- och sjukvårdsperspektiv som utifrån ett sjukdoms- och patientgruppsspecifikt perspektiv. En första version av nationella indikatorer presenteras . De nationella indikatorerna kommer att användas för att belysa och värdera kvalitet och effektivitet i sjukvården. Sjukdomsspecifika indikatorset är nu en integrerad del i nationella riktlinjer för vård och behandling som tar fram. Exempel på detta är riktlinjerna för stroke, hjärtinfarkt och cancer. Kommuner och Landsting ska tillsammans med landstingen genomföra en nationell patientenkät. Områden som ska följas upp är bl.a. patienternas upplevelser av bemötande, information, tillgänglighet och delaktighet. Regeringen delfinansierar genomförandet av den första enkäten, som riktas till patienter i primärvården, med . Regeringens bedömning är att den nationella överblicken över hälso- och sjukvårdens resultat och prestationer måste bli bättre. Mot bakgrund av detta har regeringen bl.a. tillsatt en särskild arbetsgrupp som kommer att lämna ett förslag på hur en nationell, oberoende granskningsfunktion för hälso- och sjukvården skulle kunna organiseras. Behoven av att inrätta en granskningsfunktion är stora bland flera olika grupper. har patienternas behov av information om hälso- och sjukvårdens kvalitet och tillgänglighet ökat i och med de ökade möjligheterna att välja vårdgivare. In- formationen är nödvändig för att kunna stärka patientens ställning inom hälso- och sjukvården. De politiska beslutsfattarnas behov handlar om att kunna följa upp hälso- och sjukvårdens systemeffektivitet, särskilt avseende konsekvenserna av genomförda reformer. Sist men inte minst är medborgarna och skattebetalarna berättigade till information om hur väl skattemedlen används för att främja hälsa. Med anledning av detta anser regeringen att inrättandet av en oberoende granskningsfunktion är en viktig och prioriterad fråga. I detta sammanhang måste även arbetet med öppna jämförelser framhållas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har , 2010 och 2011 avsatt respektive aviserat ca för att intensifiera utvecklingsarbetet inom hela psykiatriområdet. Psykiatrisatsningen har presenterats i skrivelsen En politik för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning (skr. 2008/09:185). I skrivelsen har regeringen presenterat ett antal uppföljningsmått för att kunna följa upp och analysera hur vården och stödet till personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning utvecklas . De särskilda beslut som regeringen fattat inom ramen för psykiatrisatsningen innehåller i högre utsträckning än tidigare krav på redovisning av vad medlen använts till, utvärdering av effekter och liknande. har fått extra medel för uppföljning och utvärdering inom psykiatriområdet. Det är nödvändigt att skapa förutsättningar för att psykiatrins resultat följs upp på ett öppet och jämförbart sätt, dels för att löpande kunna följa hur regeringens satsningar inom psykiatriområdet faller ut, dels för att kunna presentera en nationell, samlad bild av tillståndet inom psykiatriområdet. Det är även viktigt att främja gemensamma termer och systematisk begreppsanvändning. har fått i uppdrag att skynda på och förstärka sitt arbete med att utveckla grunddata, statistik, kvalitetsindikatorer m.m. för hälso- och sjukvård och socialtjänst inom psykiatriområdet. Uppdraget ska samordnas dels med uppdrag att bedriva ett nationellt stöd till utvecklingen i verksamheter för människor med psykisk funktionsnedsättning, dels med de övriga utvecklingsinsatser som redan pågår när det gäller uppföljning, indikatorer och öppna jämförelser (se avsnitt 3.8.1). Utveckling av kvalitetsregister är också en viktig komponent för att åstadkomma en bild av tillståndet inom psykiatriområdet. Regeringen menar att det är angeläget att utveckla både rapporteringen till och presentationen av kvalitetsregister (se avsnitt 3.9.2). Möjligheterna att följa upp tandvården har fram till ikraftträdandet av reformen om ett nytt stat- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ligt tandvårdsstöd varit mycket begränsade. Regeringen har därför fattat många beslut i syfte att bättre kunna göra uppföljningar och utvärderingar inom tandvårdsområdet. Förordningen (2008:194) om tandhälsoregister hos trädde i kraft . Registret är under uppbyggnad. kommer att utgöra en unik möjlighet att skapa en samlad bild av den vuxna befolkningens tandhälsa i och att följa denna . föreslog i rapporten om barn och ungdomars tandhälsa att uppgifter om barns och ungdomars tandhälsa bör ingå i tandhälsoregistret. Registret skulle därmed kunna användas som källa till framtida statistik om tandhälsa i alla åldersgrupper. har av regeringen fått i uppdrag att ta fram ett förslag om hur biverkningar av dentala material ska följas upp. ska utreda möjligheterna att utveckla tandhälsoregistret så att detta kan användas för att följa upp biverkningar av dentala material. har också startat ett arbete med att utveckla kvalitetsindikatorer för tandvården. har redovisat rapporten av högkostnadsskyddet för personer som är . har även haft regeringens uppdrag att vidta förberedelser för att administrera tandvårdsstödet efter genomförandet av tandvårdsreformen. Regeringen har gett i uppdrag till att samordna ett utvärderingsprogram avseende reformeringen av det statliga tandvårdsstödet. Statskontoret har regeringens uppdrag att redovisa en samlad bedömning av genomförande av tandvårdsstödet. Statskontoret har i delrapporten ett nytt tandvårdsstöd Granskning av genomförande av tandvårdsstödet redovisat status . Statskontoret konstaterar att i enlighet med sin åtgärdsplan har vidtagit åtgärder i syfte att komma tillrätta med tidigare brister i genomförandet och styrningen av tandvårdsstödet, men att vårdgivarorganisationerna fortfarande framför viss kritik rörande tandvårdsstödets administration och funktionalitet. Behovet av fortsatt uppföljning är betydande, vilket även understryker i sin åtgärds- Slutrapporten från Statskontoret ska lämnas till regeringen . För att regeringen ska kunna följa upp tandvårdsstödet och analysera effekter av alternativa varianter av regelverket har () fått i uppdrag att ta emot och kvalitetssäkra tandvårdsdata från . Ett av de viktigaste verktygen för att kunna åstadkomma en effektiv läkemedelsanvändning är en god uppföljning. Ett effektivt uppföljningsarbete bör belysa läkemedelsanvändningen ur olika perspektiv, bl.a. förskrivarens följsamhet till riktlinjer och rekommendationer, den nationella likvärdigheten vad gäller förskrivning, patientsäkerhet m.m. Av i analys och prognos, , framgår att läkemedelskostnaderna för receptförskrivna läkemedel i fortsätter att stiga, men att ökningstakten bedöms bli något lägre än åren 20072008. Den ekonomiska tillbakagången verkar ha haft en kostnadsdämpande effekt på läkemedelsförsäljningen. Mycket pekar också på att huvudmännen har intensifierat det redan pågående arbetet med att begränsa omotiverad förskrivning av dyra läkemedel. Vidare tycks effekten av Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) senaste läkemedelsgenomgångar ha blivit större än beräknad. Detta är en följd av bl.a. direkta besparingar i samband med prissänkningar och uteslutning av läkemedel ur förmånssystemet, dels av att förskrivarnas följsamhet till besluten om begränsad subvention är bättre . Vid introduktionen av nya läkemedel är kunskapen om deras effekt i klinisk vardag mycket begränsad. Det är därför viktigt att information om läkemedels effekter registreras i , IT-baserade journalsystem och liknande, så att data finns tillgänglig och därmed möjliggör uppföljning. Regeringen har därför under det svenska ordförandeskapet i EU, tillsammans med TLV och , arrangerat en expertkonferens med temat Ut- värdering av läkemedels effekter gemensamma möjligheter och utmaningar för . att finna former för ett systematiskt samarbete kring uppföljning av läkemedels effekt i klinisk vardag. Som en del av det läkemedelspaket som kommissionen publicerade ingick säkerhetsövervakning av läkemedel. Det omfattar rapportering av biverkningar och bieffekter av läkemedel efter det att de godkänts. Rapporteringen görs av läkare och läkemedelsindustrin till den behöriga myndigheten som finns i varje medlemsland (i ) och/eller till centralt. Förslaget omfattar ett tydliggörande av rapportering, möjligheter till rapportering av biverkningar direkt från patienter samt införande av riskminimeringsprogram för alla godkända läkemedel. En uppföljning och utvärdering av omregleringen av apoteksmarknaden kommer att göras . Vid en så omfattande reform som denna är det viktigt att effekterna följs upp utifrån de mål som angetts. Utvärderingen kommer bl.a. avse effekterna för konsumenterna när det gäller tillgänglighet till läkemedel och service, prisutveckling på receptbelagda och receptfria läkemedel samt apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning. Även andra aspekter, såsom småföretagarnas förutsättningar är viktiga att belysa. Utvärderingen avses även omfatta effekterna av reglerna om detaljhandel med receptfria läkemedel på andra platser än öppenvårdsapotek, som träder i kraft . Uppdrag att följa och analysera utvecklingen på apoteksmarknaden har redan givits till och . När det gäller omregleringens effekter på läkemedelspriserna ska en utvärdering göras av myndigheten . Regeringen avser återkomma med ytterligare uppdrag till berörda myndigheter som omfattar det nämnda uppföljnings- och utvärderingsprogrammet. En positiv kvalitetsutveckling i sjukvården handlar ytterst om att vårdens resultat ständigt ska förbättras. Regeringens ambition på området är att stödja, och skapa goda förutsättningar för, huvudmännen i deras arbete att systematiskt ta tillvara och implementera befintlig kunskap samt att stimulera lärande, kunskapsbildning i form av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 forskning och utveckling, samt erfarenhetsutbyte. För detta område finns inte några indikatorer framtagna. 3.9.1Kvalitetsutveckling inom hälso- och sjukvården vårdskadestudie visar att av patienterna i den somatiska sjukhusvården drabbas av en vårdskada. Hälso- och sjukvården står därmed inför stora utmaningar. Förbättrad patientsäkerhet är en av de viktigaste frågorna för hälso- och sjukvården. I har länge saknats kunskap om i vilken utsträckning patienter drabbas av skador i vården. genomförde därför en nationell kartläggning av antalet vårdskador inom somatisk slutenvård. Resultaten presenterades och visar att av patienterna drabbats av en vårdskada. Det motsvarar omkring 100 000 vårdskador och leder till drygt 600 000 extra vårddygn . Vårdskador visade sig vara något vanligare bland dem som var än hos dem som var yngre. Hälften av alla vårdskador inträffar i samband med operationer eller andra ingrepp. Någon statistiskt säkerställd skillnad i förekomsten av vårdskador mellan kvinnor och män framkom inte. Näst vanligaste typen av vårdskada är vårdrelaterade infektioner medan felaktig läkemedelsanvändning ligger bakom cirka en fjärdedel av skadorna. Målet med undersökningen var att öka kunskapen och insikten hos beslutsfattare och hälso- och sjukvårdspersonal om vårdskador och patientsäkerhet. Flera landsting har redan börjat identifiera och kvantifiera vårdskador med liknande metoder som de har använt sig av i undersökningen. Motsvarande mätningar i andra europeiska länder visar på liknande resultat. Det pågår därför arbete inom EU för att ta fram gemensamma rekommendationer om patientsäkerhet och förebyggande och kontroll av vårdrelaterade infektioner. Enligt beror brister i säkerheten ofta på organisation eller rutiner, bristande engagemang från vårdgivare och bristande säkerhetskultur. tillsynsinsatser har 2008 i allt större utsträckning fokuserat på sådana brister. Det finns ett utvecklingsbehov 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 när det gäller att göra systematiska riskanalyser, t.ex. inför förändringar i verksamheterna. Vårdgivarna behöver också arbeta mer systematiskt med egenkontroll av resultat av den vård och behandling som ges. Regeringen gav därför i uppdrag att utreda hur ett nationellt system med fastställda rutiner för egenkontroll av patientsäkerhet skulle kunna se ut. Uppdraget ska redovisas . vårdskademätning visar på stora förbättringsområden och på behovet av en omfattande, strategisk och nationell satsning på patientsäkerhet i den svenska hälso- och sjukvården. Regeringen tillsatte en särskild utredare som fick i uppdrag att se över lagstiftningen på området ur ett patientsäkerhetsperspektiv. förslag (SOU 2008:117) bereds inom . För att säkerställa en hög vårdkvalitet när det gäller högspecialiserad vård har på regeringens uppdrag inrättat en besluta om sådan hälso- och sjukvård som ska bedrivas av ett landsting men som har hela landet som upptagningsområde. Rikssjukvården ska samordnas till enheter där en hög vårdkvalitet och en ekonomiskt effektiv verksamhet kan säkerställas. beslutar vilka typer av verksamheter som ska definieras som rikssjukvård och vilka landsting som får tillstånd att bedriva viss rikssjukvård. Fem högspecialiserade verksamheter inom hälso- och sjukvård har definierats som rikssjukvård, bl.a. hjärtkirurgi på barn och ungdomar samt behandling av svåra brännskador. Regeringen ser IT som en förutsättning för att förbättra sjukvårdens kvalitet och säkerhet. Hälso- och sjukvården är en av samhällets mest informationsintensiva sektorer, där en snabb, säker och enkel tillgång till relevant medicinsk information kan vara livsavgörande. Landstingen har därför satsat stora belopp på att förbättra informationsförsörjningen inom sektorn med hjälp av olika IT-stöd, såsom elektroniska patientjournaler, digitala röntgenbilder, automatiserad behandling av labbsvar, remisser osv. uppgick landstingens samlade kostnader för IT-tjänster till , motsvarande av landstingens totala omslutning. Internationella mätningar visar att svenska vårdgivare har kommit mycket långt i ambitionen att introducera ny informations- och kommunikationsteknik i verksamheten, men trots betydande årliga investeringar så har potentialen med den nya tekniken ännu inte kunnat realiseras fullt ut. Brist på samordning vid utveckling och upphandling av nya IT-system, legala hinder och avsaknad av gemensamma tekniska och semantiska standarder har medfört att informationen om en patient inte kan följa individen mellan olika vårdgivare, och ibland inte ens mellan vårdavdelningar inom samma sjukhus. Detta har inneburit risker för patientsäkerheten. Det finns ökad risk för felbehandling, som många provtagningar och undersökningar har behövt göras om trots att färska uppgifter kanske fanns tillgängliga hos en annan vårdgivare. För patienten har detta inte bara inneburit en risk för patientsäkerheten, utan också att patienten själv har behövt berätta sin sjukdomshistoria vid varje byte av vårdgivare eller vårdnivå. För vårdpersonalen har de bristfälliga och dåligt sammanhängande IT-systemen inneburit att stora mängder tid har fått läggas på att söka information i arkiv och för att faxa eller posta journaluppgifter till andra vårdgivare. Denna administrativa börda har tillsammans med det irritationsmoment som skapas genom otaliga separata inloggningar i olika system tagit viktig tid från mötet med patienten. Sammantaget kan det konstateras att de samhällsekonomiska skadeverkningarna med ett bristfälligt resursutnyttjande som beskrivits ovan har varit omfattande. För att lösa denna problematik tog regeringen tillsammans med Kommuner och Landsting, , , och fram en Nationell IT-strategi för vård och omsorg (skr. 2005/06:139). När strategin presenterades hade detta föregåtts av probleminventering, samråd och förhandling med flertalet av hälso- och sjukvårdens nyckelaktörer för att skapa en bred samsyn av hur vårdens fortsatta IT-utvecklings skulle bedrivas. Den nationella IT-strategin innehåller en gemensam vision av hur sektorns informationsförsörjning bör fungera och vilka grundläggande principer som ska gälla för fortsatta investeringar. Grunden är en sammanhållen informationsbild kring varje individ som är tillgänglig för behandlande vårdpersonal oavsett var i vårdsystemet patienten söker vård. Vidare innehåller strategin en strukturerad beskrivning av vilka utmaningar som behöver mötas för att nå det gemensamma målet, där samtliga identifierade problem inordnats i sex insatsområden med en tydlig ansvarsfördelning både när det gäller utförande och finansiering. Staten ansvarar för att säkerställa att lagar och regelverk är aktuella, ändamålsenliga och möter verksamhetens behov och teknikens möjligheter. Staten ansvarar för att skapa en nationell informationsstruktur och enhetlig terminologi så att informationen i patientjournalen kan hålla en hög kvalitet och tolkas på ett entydigt sätt inom hela hälso- och sjukvården. Sjukvårdshuvudmännen å sin sida åtog sig att ansvara för den tekniska utvecklingen samt upphandling och införande av nya användarvänliga IT-stöd, liksom för ett brett införande av nya e-tjänster för medborgare och patienter för att göra vården mer tillgänglig. Sedan den nuvarande regeringen tillträdde har regeringens arbete varit inriktat på att realisera IT-strategin. Anledningen är att välfungerande och sammanhängande IT-stöd är en förutsättning för flertalet av regeringens reformer på hälso- och sjukvårdsområdet. Oavsett om det handlar om initiativ för en förbättrad patientsäkerhet, öppna jämförelser av kvalitet och resultat, stärkta patienträttigheter, fritt vårdval eller tandvårdsreformen så löper IT som en röd tråd genom alla dessa områden som en möjliggörare för det löpande förbättringsarbetet. Informationstekniken är dock inte bara en möjliggörare för nämnda reformer, utan också en katalysator för strukturella och kulturella förändringar inom vården med potential att utveckla och förbättra såväl arbetssätt som metoder och rutiner i hela sektorn. Regeringen tog initiativ till att ansluta till ett globalt samarbete kring en enhetlig medicinsk terminologi Snomed CT som gör det möjligt att beskriva termer och begrepp på ett exakt och systematiskt sätt i all journalinformation. I samband med detta fick regeringens uppdrag att initiera två projekt för att säkerställa en hög informationskvalitet. Genom projektet fackspråk för vård och omsorg översätts den engelskspråkiga versionen av terminologisystemet till svenska språket och till svenska förhållanden. har drygt 150 000 av 350 000 termer översatts, och arbetet beräknas vara slutfört . För att enhetliga termer och begrepp ska kunna användas som avsett krävs 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 också en samlad beskrivning av hur informationen ska vara strukturerad och vilken information som behöver följa en patient mellan olika vårdgivare. Detta arbete bedrivs nu inom ramen för projektet informationsstruktur. Resultatet från projektet ska redovisas . Genom att ostrukturerade fritextjournaler kan ersättas med exakta och strukturerade beskrivningar av sjukdomstillstånd och behandlingar förbättras inte bara patientsäkerheten, utan även möjligheterna att systematiskt mäta, följa upp och jämföra kvalitet och utfall av vården. Den viktigaste grundförutsättningen för en välfungerande informationsförsörjning är emellertid att det finns lagstöd för en mer ändamålsenlig hantering av personuppgifter inom hälso- och sjukvården. Från erbjuder patientdatalagen (2008:355) nya möjligheter för alla landsting, kommuner och privata vårdgivare att erbjuda en sammanhållen journalföring där relevant information kan göras tillgänglig över huvudmannagränser. En ny samtyckesprincip stärker patientens inflytande över hur den egna journalinformationen används och vem som har åtkomst till den, och den nya lagen öppnar också möjlighet för patienten att ta del av sin egen journal via webben, något som var förbjudet. När det gäller utvecklingen av tekniska basfunktioner och IT-tjänster har landstingen också genomfört en betydande ambitionshöjning för att förverkliga sin del av den nationella IT- strategin. beslutade landstingen om en handlingsplan för att genomföra IT-strategin, och ett gemensamt beställarkansli inrättades vid Kommuner och Landsting för att leda arbetet. projekt som löpt inom och Infomedicas regi fördes in inom ramen för det landstingsägda bolaget . Syftet var att öka koordineringen mellan tekniska och medborgarnära projekt samt att sätta ökad press på kostnadseffektivitet och höjd införandetakt för de nationella IT-projekten. Viktiga satsningar har bl.a. varit etablerandet av ett enhetligt katalogsystem för vårdpersonal och resurser, liksom gemensamma säkerhets- och identifieringslösningar genom smarta kort för vårdpersonalen. Vidare har omfattande resurser lagts på att vidareutveckla en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning via webb och telefon som 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 erbjuder alla medborgare kvalitetssäkrad information och råd om vård och hälsa. Tjänsten är tillgänglig för av befolkning, och kommer under 20092010 byggas ut med personliga och regionala webbtjänster som gör det möjligt att läsa egna journalutdrag och få guidning till rätt vårdinstans, utöver de tjänster som finns för att boka besökstider, förnya läkemedelsrecept osv. Arbetet med nationella tekniska grundfunktioner och den nya patientdatalagen har också resulterat i att den nationella patientöversikten nu har börjat införas på bred front. Patientöversikten gör den mest vitala informationen om en patients tidigare och pågående behandlingar tillgänglig för vårdpersonalen, om patienten ger sitt samtycke till detta. Tjänsten infördes i läns landsting och kommun, och införs stegvis i samtliga landsting .