prop · GX031d19 · 2009-09-21 00:00:00 — De nya bestämmelserna innebär även en ökad samordning av och . Bestämmelserna i förtydligas i flera avseenden i syfte att uppnå en mera enhetlig rättstillämpning. Det gäller bland annat strandskyddets syften och förutsättningarna för att upphäva eller ge dispens från strandskyddet. Vidare införs ett krav på att en fri passage för allmänheten bibehållas utmed strandlinjen när beslut fattas om undantag från strandskyddet. Ett ändamålsenligt strandskydd ska beakta behovet av utveckling i hela , särskilt i många landsbygder, som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. Bestämmelser införs som innebär att kommunerna får ansvaret för att i sina översiktsplaner redovisa områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, där vissa lättnader i strandskyddet avses gälla. Redovisningen ska vara vägledande vid prövning av frågor om undantag från strandskyddet. Kommunerna ska vidare genom en bestämmelse i en detaljplan kunna upphäva strandskyddet inom ett detaljplaneområde eller inom en del av planområdet. Huvuddelen av de förslag som redovisats i propositionen genomfördes . Bestämmelserna om områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen träder dock i kraft först . har fått i uppdrag att tillsammans med utarbeta vägledningsmaterial för länsstyrelsernas och kommunernas hantering av de nya bestämmelserna om strandskydd se även utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid samt utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Frågan om en utveckling av ett ändamålsenligt strandskydd har beretts inom . Arbetet har resulterat i en proposition Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden (prop. 2008/09:119) som har antagit (bet. 2008/09:MJU13, rskr. 2008/09:227). Kommunerna får huvudansvaret för att pröva frågor om upphävande av och dispens från strandskyddet som länsstyrelsernas roll stärks bland annat genom att de kommunala Expropriationslagens ersättningsbestämmelser är av betydelse för markåtkomsten i samband med samhällsbyggandet. överlämnade Utredningen om expropriationsersättning sitt slutbetänkande Nya ersättningsbestämmelser i expropriationslagen, m.m., SOU 2008:99, till regeringen. I betänkandet föreslås vissa förändringar av ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen (1972:719), exempelvis att regler om individuellt värde och vinstdelning införs samt att presum- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 tionsregeln (4 kap 3 §) upphävs. Tillämpningen av expropriationslagens ersättningsbestämmelser sker även genom annan lagstiftning, t.ex. (1987:10), ledningsrättslagen (1973:1144) och fastighetsbildningslagen (1970:988). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Kompetensutveckling för bättre tillämpning av Kompetensen angående hur plan- och bygglagstiftningen ska tillämpas behöver höjas. Det anser regeringen som i regleringsbrevet gav i uppdrag att tillsammans med länsstyrelserna arbeta med kompetensutveckling. Kompetenssatsningen genomförs med olika typer av seminarier och webbutbildningar. Målgruppen för åtgärderna är i första hand länsstyrelserna, men även andra statliga myndigheter och kommuner kommer att beröras. Målen för kompetenssatsningen är: -Ökad insikt om ansvarsfördelningen för effektivare tillämpning av plan- och bygglagstiftningen. -Lämpliga och effektiva arbetssätt inom länsstyrelserna och kommunerna. -Förbättrad samverkan mellan statliga myndigheter. -Beredskap för kommande lagändringar. -Effektiva former för kompetensinsatser inom staten och mellan stat och kommun. -Effektiva former för uppföljning, uppsikt och tillsyn. Ett utbildningsmaterial kompendiet PBL i sina sammanhang har tagits fram för den första etappen av projektet. Uppgiften är att öka kunskapen om plan- och bygglagstiftningen som verktyg, vilka samband som finns med annan lagstiftning och vilka roller olika aktörer har i planerings- och byggprocesserna. På varje länsstyrelse genomförs bland annat seminarier där man diskuterar arbetssätt och metoder utifrån olika fallbeskrivningar. inriktas aktiviteterna på sambanden mellan den nationella nivån och länsstyrelserna. Frågan gäller hur olika nationella mål och strategier förs vidare till länsstyrelserna och länsstyrelserna planerar insatser som främjar hur statens intentioner förs vidare till den kommunala nivån. Målgruppen kommer också att utvidgas, främst mot den kommunala nivån. Kommuner och Landsting är en viktig samarbetspartner vid genomförandet av kompetensutvecklingsinsatserna. För att förstärka och länsstyrelsernas arbete när det gäller tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen fick och länsstyrelserna en resursförstärkning . Samhällsbyggande med anknytning till trafikfrågor I regeringens proposition Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) framhöll regeringen att det är viktigt med en effektiv samordning mellan planeringen av markanvändning och transportinfrastruktur och att det finns behov av en effektivisering av den fysiska planeringsprocessen som regleras i lagen om byggande av järnväg, väglagen, samt i . Regeringen aviserade härvid en översyn av den fysiska planeringsprocessen för transportinfrastrukturinvesteringar. Regeringen beslutade tillkalla en parlamentariskt kommitté som bland annat ska analysera planeringsprocessen för byggande av transportinfrastruktur och föreslå sådana ändringar i väglagen och lagen om byggande av järnväg som innebär att processen effektiviseras. Ur ett transportinfrastrukturperspektiv ska utredningsarbetet även omfatta miljökonsekvensbeskrivning och tillåtlighetsprövning enligt samt frågor om samordning med övrig fysisk planering enligt . Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . I ovan angiven proposition konstaterar regeringen vidare att andelen gång- och cykeltrafik av de korta resorna bör öka och att kombinerade resor med gång/cykel och kollektivtrafik bör underlättas. Ett hinder för en sådan utveckling anges vara att det saknas tydliga anvisningar om hur cykelparkering ska hanteras i den fysiska planeringen. Regeringen har givit i uppdrag att utarbeta en klarläggande vägledning för hur frågor om cykelparkering vid järnvägsstationer och resecentra kan hanteras. Uppdraget ska redovisas . Infrastrukturpropositionen behandlar även frågor om buller. Regeringen anger här att de riktvärden för trafikbuller som lades fast 1997 ska tolkas som just riktvärden och inte som några bindande krav. Regeringen framhåller att det från klimatsynpunkt är angeläget att möjligheterna att komplettera befintliga tätorter med ny bostadsbebyggelse genom exempelvis förtätning tas till vara, men att det ska ske på ett sätt som är acceptabelt ur hälsosynpunkt vad gäller t.ex. buller och luftföroreningar. Det bästa och effektivaste sättet att reducera buller är att genomföra satsningar vid källan. En övervägande del av vägtrafikbullerexponeringen härrör från det kommunala vägnätet. Ett instrument för att komma till rätta med denna bullerexponering är statlig medfinansiering för bulleråtgärder som kommunerna vidtar. gav ut en rapport i planeringen Planera för bostäder i områden utsatta för buller från väg- och järnvägstrafik. Rapporten innehåller allmänna råd, en handbok och en exempelsamling. Det har vidare framkommit att det finns behov av en vägledning för bland annat länsstyrelser och kommuner hur riktvärdena för flygbuller bör tillämpas vid planering för och byggande av bostäder. Regeringen har därför givit i uppdrag att utarbeta ett fördjupat underlag för tillämpningen av flygbullerriktvärdena. Uppdraget, som ska fullgöras efter samråd med berörda myndigheter, ska redovisas . EG-direktivet om omgivningsbuller som införlivats i svensk lagstiftning genom förordningen (2004:675) om omgivningsbuller syftar bland annat till att samordna arbetet med buller genom gemensamma bullermått, kartläggnings- och bedömningsmetoder samt åtgärdsprogram. har kommuner med mer än 250 000 invånare utarbetat åtgärdsprogram inom sina respektive områden. har företagit en effektivitetsrevision avseende statens insatser för bedömningar av buller vid planläggning och byggande av bostäder se nedan. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Miljökvalitetsnormer för luftkvalitet och fysisk planering och har i sina slutbetänkanden (SOU 2005:59 respektive SOU 2005:77) angivit att det finns stora oklarheter när det gäller tillämpningen av miljökvalitetsnormerna i . Utredningen om åtgärdsprogram redovisar i sitt betänkande (SOU 2005:113) förslag till inrättande av en ny form av åtgärdsprogram knutna till miljökvalitetsnormerna. och förslag har remissbehandlats och bereds vidare inom . Regeringen har i propositionen Ny instansordning för PBL-ärenden (prop. 2006/07:98) aviserat sin ståndpunkt att skyndsamt låta utreda behovet av en ändrad reglering av miljökvalitetsnormerna enligt . Frågan utreds inom . Tillfälliga åtgärder i en nationalstadspark Inom en nationalstadspark får enligt 4 kap. 7 § ny bebyggelse och nya anläggningar komma till stånd och andra åtgärder vidtas endast om det kan ske utan intrång i parklandskap och naturmiljö och utan att det historiska landskapets natur- och kulturvärden i övrigt skadas. Bestämmelsen gäller både åtgärder som innebär tillfälligt intrång eller skada och intrång eller skada som är av bestående karaktär. har inför byggandet av invid i anmält att bestämmelsen behövde ändras för att det skulle vara möjligt att anlägga en jordtunnel i ett öppet schakt från markytan. Regeringen har i propositionen Tillfälliga åtgärder i en nationalstadspark (prop. 2008/09:110) lämnat förslag till en bestämmelse i 4 kap. 7 § som gör det möjligt att vidta sådana åtgärder som innebär ett tillfälligt intrång eller en tillfällig skada i en nationalstadspark. Det ska därvid vara fråga om åtgärder som leder till en höjning av en parks natur- och kulturvärden som tillgodoser ett annat angeläget allmänt intresse. En förutsättning är också att parken återställs så att det inte kvarstår mer än en obetydlig skada eller ett obetydligt intrång. Den nya bestämmelsen trädde efter ställningstagande 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2008/09:CU18, rskr. 2008/09:210) i kraft . Med anledning av ett regeringsuppdrag avlämnade en rapport värdering av förköpslagen (1967:868). I rapporten redovisar verket flera alternativa handlingslinjer samt bedömda för- och nackdelar med respektive alternativ. har sänts ut på remiss till ett 70-tal instanser. Härvid har bland annat remissinstanserna ombetts besvara frågan om de anser att förköpslagen bör upphävas helt eller om lagen bör bibehållas i sin nuvarande utformning. och remissinstansernas synpunkter bereds vidare inom . Utvecklingen i landet inom plan- och byggnadsväsendet Som ett led i strävandena att förbättra och länsstyrelsernas arbete med en statlig överblick över tillämpningen inom plan- och byggnadsväsendet har i samverkan med länsstyrelserna och efter samråd med Kommuner och Landsting (SKL) redovisat regeringsuppdraget Förbättrad statlig överblick över tillämpningen av PBL. I ett utvecklingsarbete har också redovisat rapporten enligt . Rapporten är ett steg i arbete med att redovisa aktuella tendenser inom plan- och byggområdet. Rapporten bygger på information lämnad i plan- och byggenkät, återrapporteringskrav enligt regleringsbrev samt och länsstyrelsernas gemensamma uppdrag att efter samråd med SKL kartlägga kommunernas organisation och resurser inom plan- och byggområdet. Rapporterna visar att kommunerna i sitt arbete med planering i mycket stor utsträckning är beroende av konsulter, att ålderstrukturen bland de kommunalt anställda är ojämn och medelåldern är hög samt att både länsstyrelserna och kommunerna står inför en tydlig generationsväxling. Rapporterna visar också att rutiner och arbetsmetoder för länsstyrelsernas tillsyn behöver utvecklas. Vidare påtalas att det regio- nala perspektivet är outvecklat i många kommunala översiktsplaner. Däremot har många kommuner ett mellankommunalt samarbete kring vissa planeringsfrågor, t.ex. om vindkraft och infrastruktur. och länsstyrelsernas gemensamma arbete med att stärka uppsiktsverksamhet och förbättra länsstyrelsernas tillsyn sker i det gemensamma uppdraget om kompetenssatsningen gällande , se ovan. Arbetet kompletteras också genom samordningen mellan regleringsbreven för och länsstyrelserna. Därutöver samverkar myndigheterna bland annat inom ramen för den så kallade BULT-gruppen (Uppsikt, Länsstyrelsernas Tillsyn). Omfattningen av kommunernas översiktsplanering Enligt ska varje kommun ha en aktuell översiktsplan som omfattar hela kommunen. Av årsredovisning framgår emellertid att ett stort antal av landets kommuner inte har antagit någon ny översiktsplan i stället för den som utarbetades efter plan- och bygglagens i kraftträdande . Mer än var tredje kommun har alltså en översiktsplan som är mer än . Kraven på en obligatorisk översiktsplanering motiverades bland annat av att statens inflytande över planeringen minskade när trädde i kraft och att det då behövdes en planform inom vars ramar de samlade statliga intressena inom markanvändning och bebyggelseutveckling kunde redovisas och komma till beaktande. Ett annat motiv var att kommunerna behövde en planform som ger framförhållning och handlingsberedskap för efterföljande detaljplaneläggning och beslut om bygglov. Översiktsplanens avvägningar mellan olika allmänna intressen ska vara vägledande för såväl kommunens som andra myndigheters beslut i markanvändningsfrågor. Dess roll och betydelse är givetvis beroende av att planen är aktuell. innehåller härvid krav på att kommunfullmäktige minst en gång ska ta ställning till dess aktualitet. Antalet antagna och ändrade översiktsplaner redovisas i tabell 4.2. Tabell 4.2 Antalet antagna och ändrade översiktsplaner 20042008 Antal antagna ändringar av Av årsredovisning framgår att ett stort antal kommuner inte har uppfyllt plan- och bygglagens krav på att minst en gång under varje mandatperiod ta ställning till översiktsplanens aktualitet. konstaterar dock att många kommuner arbetar med fördjupningar och med tematiska tillägg till sina översiktsplaner. Antalet sådana antagna ändringar uppgår till i storleksordningen 20 . Till följd av att statliga medel har ställts till kommunernas förfogande till översiktlig planering för vindkraftsutbyggnad men även att översiktsplanen fortsättningsvis ska vara ett instrument för redovisning av lämpliga områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen kan översiktsplaneinstitutet framgent förväntas komma att användas mera frekvent. Antalet lagakraftvunna detaljplaner i kommuner ökade under inledningen av 2000- talet för att nå sin högsta nivå 2006. Därefter har en viss minskning skett. Antalet detaljplaner uppgår till i storleksordningen 2 000 . Användandet av planinstitutet områdesbestämmelser förefaller vara ytterst begränsat i storleksordningen 25 . I tabell 4.3 nedan redovisas det antal detaljplaner och områdesbestämmelser som vunnit laga kraft och finns registrerade . Tabell 4.3 Antal lagakraftvunna detaljplaner och områdesbestämmelser 20042008 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Lantmäterimyndigheterna har ansvar för att uppgifter om planer registreras i fastighetsregistret. Det finns en betydande eftersläpning när det gäller registreringen. Lantmäteriet har på regeringens uppdrag redovisat hur verket avser att komma till rätta med denna eftersläpning. Länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade detaljplaner m.m. Den genomsnittliga handläggningstiden för de till länsstyrelserna överklagade detaljplanerna och områdesbestämmelserna ligger på knappa . Det innebär att den genomsnittliga tidsåtgången minskat sedan föregående år och ligger på samma nivå som 2006. En förklaring till minskningen kan vara att antalet beslutade ärenden minskade med i förhållande till 2007. kan konstateras att det är en stor variation i de olika länsstyrelsernas handläggningstider. ingripande mot kommunala detaljplaner Den statliga kontrollen över sker bland annat med stöd av bestämmelserna i 12 kap. . Där anges att ska upphäva kommunens beslut att anta en detaljplan om ett riksintresse inte tillgodoses, om planens reglering av frågor som angår flera kommuner inte samordnats på ett lämpligt sätt, om en miljökvalitetsnorm inte följs eller om bebyggelse blir olämplig med hänsyn till vissa hälso- och säkerhetsaspekter m.m. Av länsstyrelsernas årsredovisningar kan utläsas att länsstyrelserna vid åtta tillfällen ingrep mot och upphävde kommunala detaljplaner. Motsvarande antal var fem respektive 24. Till följd av ändringarna i och med anledning regeringens proposition Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden (prop. 2008/09:119) som trädde i kraft kan kommunen numera under vissa förutsättningar upphäva strandskyddet genom en bestämmelser i en detaljplan. Staten har med anledning härav givits en ny ingripandegrund ska upphäva kommunens beslut att anta en detaljplan om strandskyddet upphävs i strid mot bestämmelserna i . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Till regeringen överklagade detaljplaner m.m. samt handläggningstider Kommunernas beslut enligt om att anta detaljplaner, områdesbestämmelser och fastighetsplaner kan överklagas till vars beslut överklagas till regeringen. Trenden med en successiv ökning av antalet till regeringen överklagade detaljplaner bröts 2007. Denna utveckling överensstämmer med utvecklingen av antalet lagakraftvunna detaljplaner, se ovan. Ställt i relation till dessa kan konstateras att i storleksordningen av de antagna detaljplanerna har prövats av regeringen . För områdesbestämmelserna är den andelen betydligt högre. Antalet detaljplaner och områdesbestämmelser som överklagats till regeringen redovisas i tabell 4.4. Tabell 4.4 Överklagade detaljplaner och områdesbestämmelser 20042008 Handläggningstiderna hos regeringen låg inledande år på en relativt stabil nivå av ärendena avgjordes . Denna andel sjönk markant för att därefter återigen öka något . Handläggningstiderna för de till regeringen överklagade detaljplanerna redovisas i tabell 4.5. Tabell 4.5 Handläggningstiden för till regeringen överklagade detaljplaner 20042008 Av de till regeringen överklagade detaljplanerna utgjordes 95 av planer med mer än Motsvarande antal 2005, 2006 och uppgick till 130, 140 respektive 96. För bostadsplanerna är handläggningstiderna i regel betydligt kortare än för övriga planärenden. Regeringens beslut i detaljplaneärenden kan bli föremål för rättsprövning enligt lagen (2006:304) om rättsprövning av vissa regeringsbeslut. Antalet regeringsbeslut som gått till rättsprövning har legat på en tämligen nivå om 30 ärenden . uppgick antalet sådana ärenden till 38. Som nämnts ovan har lämnat tre betänkanden som på olika sätt berör frågan om en förändrad instansordning för ärenden enligt . Utredningen har bland annat föreslagit att beslut i detaljplaneärenden ska överklagas till miljödomstol i stället för till regeringen. Utredningens förslag bereds inom .. har lämnat två delredovisningar med anledning av det regeringsuppdrag som bland annat innebär att verket ska följa tillämpningen av markanvändnings- och bygglagstiftningen i kommun och kommun samt stödja i arbetet med att ta till vara och samordna statens intressen. I dessa redogör för de åtgärder som genomförts inom ramen för uppdraget samt redovisas planeringsläget avseende transportinfrastruktur och för planeringen respektive kommun. lyfter härvid särskilt fram behovet av samhällsplanerarkompetens och av tillräckliga resurser för de utmaningar som utvecklingen i Malmfälten står inför. Vidare framhåller verket vikten av att kulturmiljöaspekter beaktas i samband med den fysiska planeringen och vid ansökningar om tillstånd för miljöfarlig verksamhet. uppdrag ska slutredovisas . Efter ansökan av har regeringen beslutat att vid prövning enligt 17 kap. tillåta att ny järnväg, inklusive triangelspår norr om , byggs förbi tätort. Tillståndet är förknippat med villkor som bland annat innebär att den närmare lokaliseringen och utformningen ska ske så att påverkan på rennäringens bedrivande så långt möjligt begränsas. Stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna stödja ett utvecklingsarbete för att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Uppdraget ingår i regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Det löper till . Uppdraget innebär att ska inventera och sammanställa befintlig kunskap om hur tryggheten i stads- och tätortsmiljöer kan stärkas. I samverkan med länsstyrelserna ska utveckla praktiska metoder baserade på erfarenheter från kommuner och projekt och genom regionala seminarier sprida denna kunskap och dessa metoder till kommuner, förvaltare och andra nyckelaktörer. arrangerades tio seminarier under rubriken rätt att känna sig trygga och totalt sjuhundra personer har deltagit i kunskapsseminarierna. planerar att genomföra en ny seminarieserie med fokus på de projekt och åtgärder som genomförts. Uppdraget omfattar även ekonomiskt stöd för kommunala insatser och andra projekt för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i det operativa arbetet för att stärka tryggheten i städer och tätorter. Aktuell för stödet är trygghetsprojekt som ökar kunskapen om jämställdhet i den praktiska samhällsplaneringen. Medel till sådana projekt kan sökas av kommuner, landsting, huvudmän för kollektivtrafik, fastighetsbolag samt föreningar (ideella och samfällighetsföreningar) för planerings- och/eller genomförandeinsatser för att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Stöd utgår till strategiska och metodutvecklande åtgärder samt fysiska åtgärder. I en första ansökningsomgång har 16,5 miljoner fördelats till 70 projekt runt om i landet. Ett 10-tal av de projekt som beviljats medel av betraktas som principiellt viktiga. Exempelvis projekt för att skapa pilotfall för hur man kan arbeta med att stärka tryggheten ur ett 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 jämställdhetsperspektiv i tunnelmiljöer, utformning av öppna platser genom belysning och översyn av vegetation, koncept för trygghetsvandringar samt trygga och jämställda transporter. De principiellt viktiga projekten ska ge ett bra underlag till nya arbetssätt och metoder som kan stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv och även leda konkreta förbättringar av stadsmiljöerna så att både kvinnor och män känner sig trygga. Den andra ansökningsomgången pågår till varefter återstående medel ska fördelas. Hållbart samhällsbyggande innebär bland annat att klimatpåverkan från exempelvis transporter och energianvändning ska minska. Ett ökat klimatfokus innebär också en inriktning på bättre planeringsunderlag. Klimatanpassning måste ses i ett helhetsperspektiv som inbegriper alla skeden i processen från planering och byggande till förvaltningen av anläggningar och byggnader. Det förändrade klimatet och dess följder påverkar planering och byggande. har haft i uppdrag att efter samråd med andra myndigheter utveckla metoder för, och exempel på, hur planering och byggande kan anpassas till klimatförändringarnas effekter. redovisar i rapporten för morgondagens klimatanpassning av planering och byggande bland annat en analys av hur plan- och bygglagstiftningen kan användas för att anpassa planering och byggande till kommande klimatförändringar. konstaterar att är ett effektivt redskap när ny bebyggelse ska uppföras och klimatanpassas. är däremot inte utformad för att lösa problemet med att skydda befintlig bebyggelse från klimatförändringar. konstaterar att ett bättre kunskapsunderlag behöver tillhandahållas av bland annat olika myndigheter men kommuner och myndigheter behöver också bli bättre på att utnyttja den information som finns. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att sammanställa erfarenheter och redovisa hur översiktsplaner och detaljplaner kan fungera som styrmedel för att minska utsläppen 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Detta uppdrag ska redovisas .