prop · GX031d11 · 2009-09-21 00:00:00 — Myndighetens resultat har i flera avseenden kritiserats av såväl de försäkrade som granskande organ, såsom Statskontoret, () och . JO har uppmärksammat problem med långa handläggningstider och svårigheter för de försäkrade att komma i kontakt med myndighetens handläggare. Antalet anmälningar till JO har också ökat kraftigt . I ett initiativärende uttalar JO allvarlig kritik mot för att ha åsidosatt de förvaltningsrättsliga kraven vid omorganisationen. JO anser att underskattat svårigheterna vid genomförandet av omorganisationen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Statskontoret, som på regeringens uppdrag har följt sedan förstatligandet , pekar på problem med förändringsarbetet. Enligt Statskontoret är genomförandet av omorganisationen orsaken till att myndigheten inte kunnat uppnå målen för handläggningstiderna . Statskontoret konstaterar bl.a. att samordningen mellan förändringsarbetet och myndighetens ordinarie verksamhet har brustit. Styrningen av IT-verksamheten har också varit otydlig med höga kostnader och bristande långsiktighet i verksamheten som följd. Statskontoret föreslår även att åtgärder vidtas i syfte att implementera en sammanhållen personalpolitik i hela myndigheten. Regeringen konstaterar att organisationsförändring har varit nödvändig och att grunden nu är lagd för myndighetens fortsatta arbete. Regeringen har haft en nära och frekvent dialog med myndigheten i syfte att säkerställa att åtgärder vidtas för att förbättra myndighetens resultat. har på regeringens uppdrag löpande lämnat fördjupade underlag om verksamhetens utveckling. lämnar även rapporter om utvecklingen av myndighetens ekonomi. har genomfört ett antal åtgärder för att säkerställa den interna styrningen och kontrollen. Bland annat har ledningsgruppens sammansättning och arbetsformer setts över och förtydligats och en tydlig ordning för kvalitetssäkring av underlag och beslut har upprättats. Ett flertal åtgärder har vidtagits för att förbättra myndighetens styrning gällande IT-utveckling. Exempelvis har en särskild utvecklingsstab inrättats med uppdrag att hålla samman portföljen för IT-utveckling. I syfte att återupprätta den interna kontrollmiljön har en samlad översyn av internkontrollstruktur inletts. Målet är att säkerställa effektiva kontroller av handläggningskvalitet och utbetalningar i den nya organisationen och vilka krav på styrning och kontrollmiljö som detta ställer. Ytterligare åtgärder planeras av för att möta kommande utmaningar och åstadkomma resultat som lever upp till kraven på en rättssäker socialförsäkringsadministration som är effektiv och håller hög kvalitet. har även vidtagit åtgärder för att integrera arbetet mot felaktiga utbetalningar i ordinarie handläggnings-, kvalitets- och IT- system. Myndighetens samarbete med polis och åklagare har därtill fördjupats vad avser brottsanmälningar och ett utvecklat samarbete kring elektroniskt informationsutbyte med andra myndigheter har enligt gett positiva resultat. Enligt Statskontoret kan emellertid en viss avmattning noteras i aktiviteter inom kontrollområdet . Vad beträffar krisberedskap kan nämnas att myndigheten i sin senaste återrapportering till regeringen (S2008/9507/SF) bedömer att krisledningsförmåga och förmåga att motstå störningar i huvudsak är god men att det finns brister att åtgärda, bl.a. avseende IT-systemen. Utifrån den övergripande målsättningen för arbetet med de mänskliga rättigheterna har bedrivit ett arbete för att motverka all form av diskriminering på grund av kön, etnisk bakgrund samt trosuppfattning, ålder, funktionshinder eller sexuell bakgrund. Arbetet sker utifrån en treårig handlingsplan som myndigheten har tagit fram och har bland annat genomfört en bred satsning på utbildning i mänskliga rättigheter. Flera av de brister och negativa resultat som myndigheten uppvisade 2008 har hanterats och förbättrats . Tillgängligheten har ökat och handläggningstiderna har förbättrats för flera förmåner, bl.a. sjukpenning och riktade stöd till personer med funktionsnedsättning. Den positiva utvecklingen av ohälsotalet har fortsatt och de geografiska skillnaderna i sjukfrånvaron har minskat. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Det är angeläget att rättssäkerheten och effektiviteten i socialförsäkringsadministrationen fortlöpande blir föremål för objektiv granskning. Regeringen aviserade därför i budgetpropositionen (prop. 2006/07:01) att man avsåg att se över de organisatoriska formerna för tillsynen av socialförsäkringsadministrationen i syfte att få till stånd en från skild funktion för systemtillsyn och effektivitetsgranskning. Regeringen inrättade den nya myndigheten för socialförsäkringen (ISF) . Genom inrättandet av ISF finns återigen en självständig tillsynsfunktion inom socialförsäkringsområdet. ISF har till uppgift att utöva systemtillsyn över och utföra effektivitetsgranskning av den verksamhet som bedrivs av och till vissa delar av och . Inspektionen får vidare utöva systemtillsyn över och utföra effektivitetsgranskning av verksamheter och samverkansinsatser som gränsar till socialförsäkringsområdet. ISF ska genom sin verksamhet stärka rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet samt skapa ökad tilltro till socialförsäkringssystemet hos medborgarna. även den nya lagstiftningen inte får fullt genomslag i handläggning. Regeringen har därför för avsikt att noggrant följa upp att det nya regelverket efterlevs. 2.7.2Beslut om sjukpenning Har tillräckliga underlag? har lämnat rapporten om sjukpenning har tillräckliga underlag? (RiR 2009:07). Granskningen avser det regelverk som gällde före . I den har granskat om har tillgång till underlag av tillräcklig kvalitet vid beslut om sjukpenning. bedömning är att vid beslut om sjupenning ofta saknar underlag av tillräcklig kvalitet. Alltför många medicinska underlag är bristfälliga. Underlagen saknar obligatoriska uppgifter som de uppgifter som finns inte håller tillräcklig kvalitet. anser att insatser måste göras för att få fram beslutsunderlag i ett tidigt skede. Dessa insatser kan leda till ökade administrativa kostnader, men det är uppfattning att denna kostnad mer än väl motsvarar den besparing som kan göras för sjukförsäkringen som helhet. Regeringen förutsätter att vidtar åtgärder för att säkerställa att handläggarna fattar beslut utifrån korrekta underlag. Det är viktigt att snabbt får läkarintyg som håller god kvalitet. Mellan och Kommuner och 2.7.1Omställningskrav i sjukförsäkringen Landsting pågår ett arbete med att möjliggöra en har lämnat granskningsrapporten i sjukförsäkringen att pröva sjukas förmåga i annat arbete (RiR 2009:1). Granskningen avser det regelverk som gällde före . menar att allt för sent prövar om en försäkrad kan klara annat arbete än sitt tidigare. Detta gäller även de arbetslösa som även enligt den tidigare lagstiftningen skulle prövas mot hela arbetsmarknaden från sjukfallets början. hyser viss oro för att även med den nya lagstiftningen ska ha svårigheter att klara att göra bedömningarna vid rätt tid. Vidare anser att det finns skillnader mellan olika enheter inom . pekar på risken att digitaliserad informationsöverföring av läkarintyg mellan och hälso- och sjukvården. Elektroniskt överförbara läkarintyg bör leda till en ökad likformighet och högre kvalitet som behovet av kompletteringar minskar. har granskat årsredovisning avseende . Revisionen har avgivit revisionsberättelse utan invändning, men vill fästa uppmärksamhet på de brister som myndigheten redovisat avseende intern styrning och kontroll inom handläggning 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 och kontrollverksamhet samt inom viss IT- utveckling. bedömer att beskrivningen ger en rättvisande bild av de brister som konstaterats och rekommenderar att fortsätta utveckla sitt arbete för att säkerställa att förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll följs. Myndigheten bör enligt förstärka sin interna styrning och kontroll i fråga om upphandlingar, beslutskvalitet i handläggningen och uppföljning av beslutade kontroller och dessutom säkerställa en bättre process för sitt arbete med årsredovisningen, inklusive kvalitetssäkring av underlag. Som tidigare nämnts har och planerar att genomföra ett antal åtgärder för att säkerställa den interna styrningen och återupprätta den interna kontrollmiljön. Frågorna har även behandlats inom ramen för regeringens årliga mål- och resultatdialog med myndigheten. 2.7.4Försäkringskassans inköp av IT-lösningar (RiR 2009:2) har granskat om inköp av IT-lösningar har skett enligt gällande rätt och med hög kvalitet. Bedömningen har skett med bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling () och bakomliggande EG-rättsliga regler som grund. bedömer att inköp av IT-lösningar i flera avseenden inte skett på ett sådant sätt att bestämmelserna i är uppfyllda. Bristerna avser främst låg kvalitet i myndighetens förfrågningsunderlag till leverantörer och i upphandlingsrapporter samt för korta tidsfrister. Dessutom har avrop på ramavtal genomförts när en regelrätt upphandling varit lämpligare. konstaterar att en huvudorsak till bristerna är att avsatt för lite tid för dessa stora och komplicerade inköp. bedömer att förutsättningarna för konkurrens har blivit sämre än vad de hade kunnat vara. förstärker inköpsfunktionen och utvecklar dess uppdrag. Vidare kommer riktlinjer och information gällande offentlig upphandling, inköpsprocessen m.m. att ses över och göras lättillgänglig. Rutiner för hantering och uppföljning tas fram och följs löpande. Frågan har även behandlats inom ramen för den årliga mål- och resultatdialogen med myndigheten. och utbetalningar och fordringshantering (RiR 2008:31) har granskat (och CSN:s) utbetalningar och hantering av fordringar för utlandsbosatta. I fråga om har funnit felaktigheter i statistiken om antalet utlandsbosatta med ersättning från socialförsäkringen. Vidare har utbetalningarna ofta försenats och myndighetens indrivning av fordringar utomlands visat brister. anser att regeringen i högre grad bör uppmärksamma myndigheternas fordringshantering i förhållande till personer som bor utomlands. I socialförsäkringsutskottets betänkande 2008/09:SfU11 Trygghetssystemen utomlands tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen dels bör utveckla sin styrning och uppföljning av och utbetalnings- och fordringsverksamhet utomlands, dels bör se över de regelverk som styr myndigheternas fordringshantering utomlands i syfte att effektivisera verksamheten och göra den mer rättssäker. Regeringen har givit i uppdrag (S2009/101/SF) att redovisa de åtgärder myndigheten avser att vidta med anledning av påpekanden. Redovisningen ska lämnas . 2.8.1Utgångspunkter och huvudinriktning för regeringens politik Sedan slutet av 1990-talskrisen har präglats av ett omfattande utanförskap från arbetsmarknaden. Arbetslösheten förmåddes inte minska med mindre än att sjukfrånvaron ökade i princip lika mycket. Utanförskapet har därefter hållit sig kring drygt en miljon människor som försörjts med ersättning från trygghetssystemen. När regeringen tillträdde uppbar 554 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning. Dessutom hade cirka 80 000 personer varit sjukskrivna . var ett av de län- der som hade högst sjukfrånvaro bland OECD- länderna. Bakom denna utveckling fanns en sjukförsäkring med svaga drivkrafter för de berörda aktörerna, en otydlig ansvarsfördelning samt en passiv sjukskrivningsprocess där de sjukskrivna inte fick tillräckligt stöd för att komma tillbaka i arbete. Ju längre en person var sjukskriven utan att ges stöd genom aktiva åtgärder desto längre ifrån arbetsmarknaden hamnade personen. Detta resulterade i att människor blev sjukskrivna under alltför långa perioder. Många människor förtidspensionerades även bort från arbetsmarknaden. Utanförskapet får många negativa konsekvenser för individen. Detta gäller inte minst för unga och för kvinnor, vilka är de grupper som ökat mest bland dem med sjuk- eller aktivitetsersättning. En av regeringens högst prioriterade uppgifter sedan tillträdet har därför varit att minska utanförskapet så att alla som kan ges möjligheter till ett aktivt liv och en väg tillbaka till arbetsgemenskapen. Sjukförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet för den som drabbas av sjukdom eller skada och därför inte kan försörja sig genom eget arbete. Sjukförsäkringen får dock inte vara en parkeringsplats för andra problem. Fokus ska vara på tidiga och aktiva insatser så att den sjukskrivne får ökad möjlighet att komma tillbaka i arbete. Sjukförsäkringen måste därför ge drivkrafter för att ta till vara individens arbetsförmåga, förbättra stödet för individen och erbjuda fler vägar tillbaka till arbete. Detta har varit huvudinriktningen för regeringens reformerade sjukförsäkring, som trädde i kraft . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att åstadkomma tidiga insatser i syfte att motverka långvarig sjukfrånvaro, bl.a.: -En rehabiliteringskedja med fasta tidsgränser för prövning av arbetsförmågan har införts . -Tiden under vilken en person kan få sjukpenning har begränsats. -Sjukersättning kan endast beviljas om arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt. -En rehabiliteringsgaranti har skapats, som innebär förbättrad tillgång till medicinsk rehabilitering. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 -Genom en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting har det skapats förutsättningar för att stödja de arbetsplatsnära insatserna genom att vidareutveckla företagshälsovården. -Landstingen har tillförts för att hälso- och sjukvården ska förbättra arbetet med sjukskrivna (den s.k. sjukvårdsmiljarden). -Landstingen har även tillförts för en långsiktig resultatbaserad satsning för att förbättra tillgängligheten i vården (den s.k. kömiljarden). -Ett försäkringsmedicinskt beslutsstöd för läkare och har införts som ger riktlinjer om sjukskrivningstider vid olika diagnoser. -Förutsättningar har skapats för en omfattande samverkan mellan till stöd för den försäkrades återgång i arbete (den s.k. handlingsplanssamverkan). Regeringen har också vidtagit åtgärder för att underlätta återgång i arbete efter långvarig sjukfrånvaro, bl.a.: -Gjort det möjligt för personer med sjukersättning att pröva sin arbetsförmåga, utan att förlora sin rätt till sjukersättning. -En försöksverksamhet där privata och sociala företag hjälper långtidssjukskrivna tillbaka i arbete har initierats. -Vidtagit åtgärder för att minska trösklarna in på arbetsmarknaden för människor med funktionsnedsättning eller långvarig sjukfrånvaro. -Flera förändringar har gjorts i syfte att stimulera arbetsgivare att anställa människor som varit långtidssjukskrivna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen kan konstatera att sjukfrånvaron minskar och att fler människor får hjälp att komma tillbaka till arbete. Antalet som varit sjukskrivna har minskat från 80 000 till 45 000 personer. Antalet med sjuk- eller aktivitetsersättning har minskat från 554 000 till 510 000 personer. Antalet påbörjade sjukfall minskar och sjukskrivningstiderna blir allt kortare. Enligt regeringens bedömning är det angeläget att noga följa utvecklingen för att säkerställa att regeringens avsikter med reformerna får genomslag, vidareutveckla vidtagna åtgärder samt att vidta vissa ytterligare åtgärder. För att säkerställa att regeringens reformer genomförs på ett bra sätt och får avsedd effekt är det angeläget att reformerna följs upp och utvärderas. Regeringen har redan initierat ett flertal uppföljningar av de olika åtgärderna i reformpaketet. Regeringen har gett respektive i uppdrag att följa upp och utvärdera rehabiliteringsgarantin. Regeringen har gett i uppdrag att följa upp sjukfrånvarons utveckling mot bakgrund av rehabiliteringskedjan och reglerna som gör det möjligt för personer med sjukersättning att arbeta utan att förlora sin rätt till sjukersättning. Regeringen bedömer dock att det kan behövas ytterligare insatser för att följa upp och utvärdera det reformerade regelverket och avser att i så fall återkomma med sådana uppdrag till berörda myndigheter. Regeringen bedömer att arbete med att uppnå en mer försäkringsmässig tillämpning av sjuförsäkringen samt myndighetens utbildningsinsatser har bidragit till den minskade sjukfrånvaron. Det är enligt regeringens uppfattning angeläget att detta arbete fortsätter. Därigenom ökar förutsättningarna för att sjukfrånvaron kan hållas på en inte bara låg utan även stabil nivå. De insatser som regeringen har vidtagit handlar om att skapa en aktivare sjukförsäkring med tidiga insatser som ökar möjligheterna att återgå i arbete, men också att i detta sammanhang utveckla och samordna de insatser som stöttar denna inriktning. Ett centralt område har varit att förstärka hälso- och sjukvårdens insatser i sjukskrivningsprocessen samt för sjukskrivna genom det försäkringsmedicinska beslutsstödet, rehabiliteringsgarantin, sjukvårdsmiljarden och kömiljarden. Ett annat område har varit att ytterligare stödja de arbetsplatsnära insatserna genom en vidareutvecklad företagshälsovård. Ytterligare ett område har varit att förbättra de arbetsmarknadspolitiska insatserna så att sjukskrivna ges bättre möjligheter att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att det har skett förbättringar inom dessa områden, men att det finns anledning att vidareutveckla vidtagna åtgärder. Utredningen om patientens rätt har haft i uppdrag att lämna förslag till vidareutveckling och förbättringar av rehabiliteringsgarantins konstruktion och funktionssätt samt se över regleringen av det statliga ekonomiska stödet för rehabiliteringsgarantin. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2009:49) . En ny överenskommelse och eventuell lagstiftning kommer att utarbetas . Staten har genom den s.k. sjukvårdsmiljarden stimulerat landstingen till att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet i hälso- och sjukvården och utveckla sjukskrivningsprocessen. Utbetalningen av sjukvårdsmiljarden regleras enligt en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting. Regeringen anser att erfarenheterna från sjukvårdsmiljarden har varit positiva och avser att fortsätta arbetet med att ytterligare effektivisera sjukskrivningsprocessen för att upprätthålla de goda resultat som uppnåtts. Självklart är det många komponenter som påverkar sjukfrånvarons utveckling, men hälso- och sjukvården är en viktig aktör. Mot den bakgrunden är det regeringens målsättning att sluta en ny överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting. Företagshälsovården har genom sin arbetsplatsnära verksamhet särskilda förutsättningar och en väsentlig potential att kunna bidra till en låg och stabil sjukfrånvaro, särskilt i de tidiga faserna av sjukskrivningsprocessen. utvecklingen av företagshälsovården framgår av en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting. Överenskommelsen innefattar viss medverkan från landstingens sida i de delar som tangerar primärvårdens uppgifter. I den delen har den avsedda vidareutvecklingen inte skett i den takt som regeringen inledningsvis hoppades. Det sammanhänger i första hand med att landstingen koncentrerat sina ansträngningar på att klara den förändring av vårdvalssystemet som genomförs. Regeringen överväger nu vidare åtgärder för en vidareutvecklad företagshälsovård. Regeringen har stärkt företagshälsovårdsutbildningen för perioden 2011 genom inrättandet av Delegationen för kunskapsområdet företagshälsovård (dir. 2009:18). Delegationen har i uppgift att upphandla och samordna långa utbildningar i företagshälsovård. Delegationen ska även stödja utvecklingen inom området företagshälsovård och verka för ökad forskning inom området. Delegationens uppgift är ett led i arbetet att ge universitet och högskolor möjlighet att utveckla företagshälsovårdsutbildningar om på avancerad nivå. har rapporterat de ekonomiska förutsättningarna för att utbildningarna ska ges som högskoleutbildningar. Regeringen avser att bereda frågan vidare. Regeringen har även i propositionen 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation framhållit att för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) ska överväga ett tvärvetenskapligt forskningsprogram på det multidisciplinära kunskapsområdet företagshälsovård som bl.a. ska belysa dess roll i arbetet med att minska sjukfrånvaron och stödja återgång i arbetet. Även detta arbete pågår och beräknas medföra önskade förbättringar . Ett bra samarbete mellan myndigheterna är en viktig del i regeringens arbete med att minska utanförskapet. Därför bedrivs en omfattande samverkan mellan berörda myndigheter för att underlätta och skapa förutsättningar för individer att återfå arbetsförmågan och snabbt återgå i arbete. beräknas cirka 46 000 individer omfattas av rehabiliteringsåtgärder finansierade via de medel på sjukpenninganslaget som får användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 En väl fungerande samverkan mellan är viktig för att ge stöd åt sjukskrivna som behöver byta arbete eller behöver arbetsmarknadsåtgärder för att kunna återgå i arbete. Finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården är angelägen för att utveckla och förstärka behandling och rehabilitering, som ett komplement till åtgärderna inom ramen för sjukvårdsmiljarden och rehabiliteringsgarantin. är det möjligt för , Arbetsförmedlingen, kommuner och landsting att genom samordningsförbund bedriva finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Denna form av finansiell samordning är viktig för människor som har behov av samordnade rehabiliteringsinsatser. Denna målgrupp framgår av Finsam-lagen och enligt regeringens bedömning är det inte nödvändigt att ytterligare avgränsa målgruppen. Däremot anser regeringen att den finansiella samordningen behöver bli mer flexibel och avser att återkomma med förslag som gör det möjligt att bilda samordningsförbund över länsgränserna i syfte att möjliggöra anpassningar till de naturliga geografiska samverkansområdena. Förstärkta insatser till personer som lämnar sjukförsäkringen trädde den nya sjukförsäkringsreformen i kraft vilket har inneburit att sjukskrivningsprocessen blivit mer aktiv. En viktig del av reformen var att bryta de tidigare mycket långa och passiva sjukskrivningarna som ofta ledde till permanent utanförskap. Reformen innebar bl.a. att den tid under vilken en person kan få sjukpenning begränsades till . gäller också att sjukersättning endast kan komma i fråga om den försäkrades arbetsförmåga är stadigvarande nedsatt. Den tidsbegränsade sjukersättningen avskaffades därmed. Övergångsbestämmelser gäller för personer som uppbar tidsbegränsad sjukersättning vilket innebär att tidsbegränsad sjukersättning kommer att avslutas successivt 2012. Regeringen anser att personer som har haft sjukpenning och förlängd sjukpenning i sammanlagt i första hand behöver ett intensifierat stöd från Arbetsförmedlingen för att komma tillbaka i arbetslivet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 vara anpassat till individernas förmåga, som fokus måste ligga på att hjälpa individerna vidare till arbete i någon form. Individanpassade stödinsatser är särskilt viktiga för personer som har mycket långa sjukskrivningar som påbörjades före rehabiliteringskedjans ikraftträdande. Dessa personer uppbär förlängd sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning med stöd av övergångsbestämmelser. En förutsättning för att rehabiliteringen hos Arbetsförmedlingen ska bli lyckad är att personerna känner sig trygga med sin försörjning. Stödet från Arbetsförmedlingen måste därför kompletteras med nedanstående förändringar i arbetslöshetsförsäkringen för att så många personer som möjligt ska kunna uppbära inkomstrelaterad ersättning de deltar i åtgärder eller är inskrivna som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. väntas cirka 54 000 personer lämna sjukförsäkringen till följd av att dagarna med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning tar slut. Nedan presenteras regeringens åtgärdspaket för att säkra en bra övergång till Arbetsförmedlingen och för att ge stöd och hjälp att återgå till arbete efter långtidssjukfrånvaro. Samtliga åtgärder träder i kraft .