prop · GX031d34 · 2009-09-21 00:00:00 — skattereform som tar fasta på att det ska löna sig för den enskilde att investera i kunskap och att arbeta mera. Potentialen för ökat arbetsutbud instämmer i att tidigare avslutade högskolstudier och senare utträde från arbetsmarknaden är viktiga förutsättningar för att öka arbetslivets längd. Utredningens förslag är dock enligt myndigheten något kraftlösa och lägger alltför stor vikt på information och normbildning och för lite vikt på ekonomiska incitament. framhåller att det är viktigt att öka arbetsutbudet genom att underlätta för ungdomar, personer med funktionsnedsättning och utrikes födda med kortare vistelsetid i att komma in på arbetsmarknaden. LO delar utredningens slutsats att det är viktigt att öka arbetsutbudet i form av antalet arbetade timmar genom att dels tidigarelägga inträdet på arbetsmarknaden, dels senarelägga utträdet. Andra utmaningar för att uppnå ökat arbetsutbud ligger i integrationen av utlandsfödda och ökat antal arbetade timmar för deltidsanställda som vill och kan arbeta mer. Information inför val av studieinriktning I konstateras att unga i sina studieval sällan är väl informerade om arbetsmarknadssituationen bland dem som har gjort motsvarande val. Flera remissinstanser, däribland , , , Studentråd, och , delar uppfattningen att information om olika utbildningsalternativ och arbetsmarknaden behöver förbättras. anser att det är bra att informera ungdomar om konsekvenserna av olika utbildningsval, men framhåller att individens val av utbildning måste ske efter eget intresse och förmåga. 2009/10:1 BILAGA 6 lyfter fram den låga genomströmningen i utbildningssystemet som ett stort problem som påverkar arbetsutbudet. instämmer i att detta är ett problem, särskilt när det gäller gymnasiet då ungefär en tredjedel av de elever som slutar gymnasiet saknar en godkänd examen eller har en examen som inte berättigar till högskolestudier. delar utredningens uppfattning att det är en alltför stor andel unga som lämnar gymnasieskolan utan fullständiga studier. Skolinspektionen framhåller att det finns brister och utvecklingsbehov i kommuner och skolor, särskilt beträffande insatser för barn med särskilda behov. Det hade enligt myndligheten varit värdefullt om utredningen hade tagit ett bredare grepp när det gäller hur förändringar i utbildningssystemets struktur och kvalitet kan bidra till ekonomisk tillväxt. framhåller att en väl avvägd utbildning av hög kvalitet är en investering och inte konsumtion. Myndigheten anser att detta är ett perspektiv som i stor utsträckning har tappats bort i . framhåller att det är viktigt att tidigt identifiera vilka barn som behöver särskilt stöd för att klara skolans kunskapsmål. instämmer i att genomströmningen i utbildningssystemet är viktig och att kunskapsmål måste uppnås på varje utbildningsnivå. invänder mot slutsats att unga människor etablerar sig senare på arbetsmarknaden i ett internationellt perspektiv. Internationella jämförelser försvåras enligt verket av att studiemönstren i den svenska utbildningen skiljer sig på flera sätt från andra länder. Därtill kommer att den svenska arbetsmarknaden snarare värderar en viss utbildning framför en viss examen, vilket innebär ett problem för den statistiska uppföljningen, men knappast för arbetsmarknaden. Även Studentråd påpekar att arbetsgivare i första hand värdesätter utbildningen framför examensbeviset. I utfärdas inte examensbevis per automatik i samband med att studierna fullföljs utan studenten måste ansöka om att ta ut sin examen, vilket innebär att examenstillfället förskjuts till följd av universitetens och högskolornas handläggningstid. 2009/10:1 BILAGA 6 LO menar att det relativt sena arbetsmarknadsinträdet för svenska ungdomar främst kan förklaras av två faktorer: den höga andelen ungdomar som saknar gymnasiebetyg och att högskolestudier påbörjas relativt sent. LO understryker också betydelsen av ungdomars socioekonomiska bakgrund för resultaten i både grund- och gymnasieskolan. FöretagarFörbundet anser att utbildningssystemet systematiskt har snedvridits bort från yrkesmässig kunskap till akademiska utbildningar. En utveckling där ickeakademiska utbildningar som förmedlar konkreta yrkeskunskaper uppvärderas, i såväl gymnasiesom högskolesystemet, efterfrågas av förbundet. Även anser att frågan om studieavgifter är kontroversiell, eftersom det är svårt att rekrytera studenter från hem utan studievana. Flera andra remissinstanser invänder också mot förslaget om avgifter för högskolestudier, eftersom det kan leda till att färre personer studerar på högskolan och att den sociala snedrekryteringen ökar, bl.a. ITPS, LO, TCO, Studentråd, , , och flera länsstyrelser påpekar detta. Höjda studiemedel, ökad lärartäthet, förbättrad studie- och yrkesvägledning samt examenspremier nämns som möjliga åtgärder för ökad genomströmning. Avgifter för högre utbildning behandlar frågan om incitamenten för snabbare genomströmning kan höjas genom avgifter på högre utbildning och i studiemedelssystemet. anser att ekonomiska incitament har störst påverkan på individernas benägenhet att fullfölja sina studier snabbt. Även Statskontoret anser att det kan vara befogat att överväga att införa någon form av ökade ekonomiska incitament med syfte att öka genomströmningstakten i utbildningssystemet. anser vidare att avgifter för högre utbildning skulle öka den sociala snedrekryteringen och därmed gå emot de politiska ambitioner som finns. Däremot skulle studiemedelssystemet och studiesystemet som sådant kunna anpassas för att öka genomströmningen. Att som utredningen diskuterar anpassa studiemedelssystemet för att kunna hantera avgifter, skulle kunna innebära större studielån som enligt nuvarande system ska betalas tillbaka relativt snabbt. I förlängningen kan detta enligt myndigheten medföra problem för grupper med lägre ingångslöner och eventuellt minska incitamenten för att genomgå längre utbildningar om inte nettolönespridningen ökas eller skattesystemet förändras. Statskontoret påpekar att förslaget om att avgiftsbelägga högre utbildning behöver utredas närmare, då det kan ha vissa negativa effekter. Även om en avgiftsbeläggning kompletteras med lån eller stipendier finns viss risk att reformen skulle leda till en minskad rekryteringsbas, menar myndigheten. anser att beskriver komplexiteten mellan individuella beslut och de ekonomiska incitamenten för att stanna eller att lämna arbetslivet på ett förtjänstfullt sätt. Utredningens förslag är dock ganska allmänt hållna. påpekar också att en förhöjd pensionsålder kan leda till att samma problem förflyttas till en annan åldersgrupp. Liksom anser att utträdet från arbetsmarknaden är en viktig faktor som påverkar storleken på arbetskraften. Statskontoret instämmer i att utträdesåldern är viktig för arbetsutbudet och menar att man bör fokusera på åtgärder som höjer den faktiska utträdesåldern och som stimulerar ett frivilligt längre deltagande på arbetsmarknaden. Det kan enligt myndigheten vara ett problem att varken arbetsgivare eller arbetstagare tycks vilja ha en höjd pensionsålder samt att det finns ett samband mellan ålder och sjukfrånvaro. anser att det är ett steg i rätt riktning om normer om pension vid luckras upp, men påpekar att det är viktigt att uppluckringen inte innebär att pensionsåldern sjunker nedåt i åldrarna. lyfter fram det positiva sambandet mellan utbildningsnivå och arbetskraftsdeltagande samt pensionsålder. påpekar att en ökad utbildningsnivå inte behöver innebära ett högre arbetsutbud. Utbildningsnivån hos dem som har lägst utbildning behöver inte öka för att den genom- snittliga utbildningsnivå stiger. Skillnader i arbetskraftdeltagande mellan grupper med olika utbildningsnivå kan vara en sorteringseffekt. En högre utbildningsnivå för arbetskraften som helhet innebär inte alltid att sysselsättningen ökar. betonar att staten i första hand bör se över villkoren för pensionering för att förhindra att de som är friska och har arbetsförmåga lämnar arbetskraften samt att underlätta för dem som kan och vill arbeta ännu längre att göra det. avvisar tankar om möjligheterna att påverka pensionsåldrar som anges i kollektivavtal och framhåller vikten av att frågan lämnas till arbetsmarknadens parter. LO anser att det är viktigt att gradvis höja utträdesåldern ur arbetslivet för alla grupper som en följd av ökad medellivslängd. PRO anser att incitamenten i pensionssystemet och den förbättrade folkhälsan, som inneburit längre medellivslängd, talar för att utträdet från arbetslivet kommer att senareläggas. Både LO och PRO påpekar att det krävs investeringar i förbättrad arbetsmiljö och arbetsorganisation som möjliggör anpassningar till äldres förutsättningar, för att utträdesåldern ska kunna fortsätta att höjas. FöretagarFörbundet framhåller att företagare generellt sett stannar i arbetslivet, vilket bl.a. förklaras av företagandets flexibilitet och kontroll som gör det möjligt att anpassa arbetslivet. Genom att göra det mer attraktivt att driva verksamhet i egen regi kan enligt förbundet fler frivilligt komma att stanna kvar på arbetsmarknaden längre upp i åldrarna. anser att mest intressanta fördjupning rör produktiviteten och strukturomvandlingen. I utredningen lyfts investeringarnas betydelse för ökad produktivitet fram. efterfrågar en utveckling av denna analys kompletterad med konkreta förslag. LO delar inställning att en politik för att främja en god produktivitetstillväxt måste ha en bred ansats och vara generellt inriktad. Både och LO tar upp betydelsen av produktivitetsutveckling för den ekonomisk tillväxten. 2009/10:1 BILAGA 6 TCO oroas över att den svenska produktivitetsutvecklingen inte ges tillräckligt utrymme i den politiska analysen och debatten. Inte heller lägger enligt TCO tillräckligt stor vikt vid att analysera området. anser att utredningen saknar en grundläggande analys av de senaste årens växande strukturella problem i ekonomin. Vidare saknas enligt även en analys av de bakomliggande faktorerna, såsom kapacitetsbrist och därmed förlorade marknadsandelar, investeringsutveckling och företagens förändrade investeringsbeteende. Växande tjänstesektor påverkar produktivitetstillväxten lyfter fram vikten av politik som ökar konkurrensen inom alla sektorer. Väl fungerande marknader främjar enligt utredningen tillväxt och leder till högre välstånd. Statskontoret instämmer i att även tjänstesektorn bör utvecklas genom generella insatser. Det är också viktigt att se över institutionella hinder för ökad tillväxt. delar uppfattningen att konkurrens är viktigt och påpekar att många konkurrensproblem inom tjänstesektorn härrör från regleringar som kan reformeras så att konkurrensproblemen upphör eller minskar. Även inom den offentliga sektorn finns enligt myndigheten potential för produktivitetsutveckling. LO för fram kritik mot antagande om att produktiviteten inom välfärdstjänster i stort sett inte kan förbättras. påtalar att felaktigt ger intrycket av att tjänstesektorns tillväxt främst förklaras av dess växande roll som insatsfaktor i tillverkningsindustrin. Den ökade tjänsteproduktionen beror enligt också på efterfrågan från andra sektorer än industrin, bl.a. som insats i tjänstsektorns produktion, men framför allt produceras tjänster för s.k. slutlig användning, dvs. konsumtion, investeringar och export. 2009/10:1 BILAGA 6 Konkurrens bidrar till högre produktivitet anser att en ökad internationell konkurrens är positivt för effektivitets- och produktivitetsutvecklingen i tjänstesektorn. framhåller att konkurrensutsättning av välfärdstjänster, t.ex. genom vårdvalssystemen som införs inom primärvården, kommer att öppna den svenska primärvården för utländsk konkurrens, vilket är positivt. instämmer i utredningens slutsatser att politiken bör verka för god anpassningsförmåga i ekonomin och ökad konkurrens, inte minst internationellt. Detta gäller för såväl varor som tjänster. Även betonar att konkurrens är viktigt. Företagarna anser att det är förvånande att utredningen knappast alls behandlar vikten av att via mer privat drift och effektivare offentlig upphandling öka effektiviteten i dagens offentliga system. Vidare borde ha behandlat möjligheterna att ytterligare öppna upp tjänstesektorn för internationell handel, menar . Omställning till följd av ekonomins förändring LO anser att det är bra att behandlar frågor om omvandling och sysselsättningsdynamik, eftersom det ger en viktig och kompletterande bild till en debatt som ofta fokuserar på hur många jobb som försvinner. Genom att utredningen visar att det skapas många jobb och genomförs många rekryteringar även under lågkonjunkturer och kristider blir bilden delvis en annan. LO anser dock att den aktiva arbetsmarknadspolitikens betydelser för antalet arbetade timmar, strukturomvandlingen och produktivitetsutvecklingen borde ha tagits upp av . TCO betonar att de olika samhällsinstitutionerna kan understödja en fungerande omställning. En fungerande svensk modell, med en väl utbyggd arbetslöshetsförsäkring, effektiv och omfattande arbetsmarknadspolitik, goda möjligheter till kompetensutveckling och vidareutbildning är avgörande för en lyckad omställning. Därutöver bör den högre utbildningen öppnas för redan yrkesaktiva och rimlig studiefinansiering skapas. TCO efterlyser också en mer kvalificerad analys av hur olika institutionella delar av den svenska ekonomin och arbetsmarknaden kan bidra till att klara de omställningskrav som följer av en mer internationaliserad ekonomi. delar uppfattningen om att arbetslinjen bör främjas och anser att hade kunnat fördjupa diskussionen ytterligare kring hur olika socialförsäkringssystem kan utformas för att skapa incitament att arbeta. I linje med utredningens slutsatser, vill Företagarna understryka att en politik för entreprenörskap och anpassning inte primärt handlar om att stödja små och medelstora företag. Insatser för ett förbättrat företagsklimat måste vara generella. FöretagarFörbundet tar upp några viktiga åtgärder för att stärka innovationer och entreprenörskap i mindre företag. Länsstyrelserna instämmer i huvudsak med utredningen i att politiken bör skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen snarare än att förhindra att arbetstillfällen försvinner. Därutöver vill länsstyrelserna även lyfta fram det regionala utvecklingsarbetet. Rörlighet på arbetsmarknaden ger god anpassning Arbetsförmedlingen menar att behoven av omställning och rörlighet i form av yrkesbyten och omskolning hos individer som redan är i arbetslivet kommer att bli större . Därmed ökar också betydelsen av ett utbyggt, flexibelt och väl fungerande utbildningssystem som möjliggör livslångt lärande. Alltför många arbetsgivare har enligt Arbetsförmedlingen en rekryteringspolicy som allvarligt begränsar möjligheterna att slussa in de mindre kvalificerade i arbetslivet. Klimatpolitikens inriktning nu och , , , , och instämmer i slutsats att det finns betydande samhällsekonomiska vinster att hämta från en klimatpolitik som använder sig av s.k. flexibla mekanismer för att nå klimatmålen, och att bör verka för en inter- nationell klimatpolitik baserad på kostnadseffektiva styrmedel. saknar en mer utförlig beskrivning samt ett resonemang som förmedlar att det ännu inte är fastslaget hur de flexibla mekanismerna kommer att utformas och i vilken utsträckning som varje land kan använda dessa i ett internationell klimatavtal efter Kyotoprotokollet. anser att inte beaktar vad som kan komma att krävas av industriländerna i form av utsläppsåtaganden för att de globala utsläppen ska minska i tillräcklig omfattning. Utöver global utsläppshandel anser att andra styrmedel har en betydelsefull roll att spela. Normer för energieffektivisering, riktade bidrag och omfattande offentliga investeringar i t.ex. forskning, teknikutveckling och klimatvänlig infrastruktur behövs som komplement, enligt verket. konstaterar att det på lokal, regional och nationell nivå har skapats ett stort antal mål och styrmedel kopplade till klimatproblemet som delvis riskerar att motverka internationell kostnadseffektivitet. Internationella överenskommelser är föremål för förhandlingar, vilket innebär att förhandlingsutfallet inte alltid blir det optimala samhällsekonomiska utfallet. Statskontoret anser att det kan finnas skäl att inom den nationella politiken ändå ha nationella klimatmål, även om det huvudsakliga syftet är att lösa ett globalt problem enligt myndigheten. Nationella mål får dock inte snedvrida konkurrensen för svenska företag på den internationella marknaden. ESV lyfter också fram betydelsen av goda statsfinanser för klimatpolitiken. Starka statsfinanser underlättar nödvändiga klimatanpassningar och ökar möjligheterna att klara av de allt större framtida påfrestningar som den globala uppvärmningen väntas medföra. SCB anser att utredningens analys är väl utförd och att det är värdefullt att kopplingen mellan ekonomi och miljöpåverkan analyseras inom , eftersom det är det längre perspektivet som är relevant i sammanhanget. ITPS anser att analysen av effekterna av olika klimatpolitiska åtgärder är summarisk och retorisk, utan särskilda empiriska underlag. ITPS framför också synpunkter på hur alternativscenariot om klimatpolitiken är utformat. 2009/10:1 BILAGA 6 Flera länsstyrelser anser att i alltför hög utsträckning fokuserar på internationell handel med utsläppsrätter som en lösning på klimatfrågan. Vikten av insatser för energibesparing och energiomställning borde enligt dem ha analyserats och diskuterats mer utförligt. fokuserar enligt flera länsstyrelser för mycket på kostnaderna för sådan utveckling snarare än på de utmaningar, möjligheter och långsiktiga vinster som kan finnas i energieffektivisering. och delar uppfattning att ett mål för energianvändning inte leder till en effektiv resursanvändning för att minska utsläppen av växthusgaser. Målet bör enligt motiveras utifrån försörjnings- och sårbarhetsaspekter som värderas och ställs emot de samhällsekonomiska kostnaderna. påpekar att effektivare energianvändning har bidragit till att utsläppen har minskat. Statskontoret instämmer i utredningens slutsatser och menar att det finns ett trovärdighetsproblem i att ha styrmedel som påverkar konsumtion av en vara som i sig inte nödvändigtvis är skadlig för miljön. anser att har genomfört en belysande analys av sambandet mellan energiförsörjning, miljöpåverkan och tillväxt. vill vidga perspektivet angående energianvändningen och poängterar att det är nödvändigt att hushålla med all slags energi, inte endast fossil energi, eftersom tillgången på energi är begränsad globalt och utnyttjande av andra energikällor innebär annan miljöpåverkan. Självständiga mål för energieffektivisering och förnybar energi, liksom för luftföroreningar, kan enligt verket också ha vissa synergieffekter. LO anser att en intensifierad energieffektivisering bör vara ett centralt inslag i den svenska energipolitiken. anser att det inte är tillräckligt att endast studera koldioxidutsläpp. För att ett hållbart samhälle ska kunna skapas , behöver konkreta mål för ett antal miljöområden formuleras. Enligt har med sin högteknologiska nivå mycket goda förutsättningar att 2009/10:1 BILAGA 6 vara en drivande kraft i utvecklingen av förnybara energikällor och kan också verka för initiativ till internationell innovation och samverkan. anser att beskrivningen av kostnadsutvecklingen, möjliga finansieringsformer och hur internationaliseringen påverkar välfärdssektorn i stort överensstämmer med den bild som myndigheten har. Statskontoret konstaterar att slutsatser om framtida finansieringsproblem beträffande välfärdstjänster är väl kända och belagda. Mätningen av produktivitetsutvecklingen är ett problem. Det hade enligt myndigheten varit intressant om utredningen hade diskuterat effekterna av en positiv produktivitetsutveckling för den offentliga sektorn för den framtida finansieringen av välfärdstjänster. delar uppfattning att en viktig förutsättning för ett stabilt offentligt välfärdssystem är att gränsen för det offentliga åtagandet är tydlig. Omfattningen av det framtida offentliga åtagandet behöver enligt myndigheten klargöras för att en försäkringsmarknad och privata omsorgstjänster ska kunna utvecklas. Framtida finansieringslösningar genom individuella försäkringar eller privat finansiering av kompletterande hälso- och sjukvård kräver enligt lång framförhållning. Enligt bedömning finns det möjligheter att utveckla och effektivisera vården och omsorgen, samt att utnyttja befintliga resurser bättre och därigenom minska gapet mellan behov av och resurser för välfärdstjänster. Stora regionala och kommunala kostnadsskillnader som inte kan förklaras av skillnader i behov eller strukturella skillnader, tyder på att det finns potential för effektivare produktion. SKL lyfter fram befolkningens stigande förväntningar på välfärdstjänster som ett betydande problem tillsammans med den demografiska utvecklingen. drar enligt SKL en viktig slutsats när den konstaterar att de sammantagna kraven på välfärdstjänsterna inte kan enbart genom produktivitetsförbättringar. Ökat arbetsutbud kan mildra finan- sieringsproblemet, men innebär ingen lösning i ett mer långsiktigt perspektiv, menar SKL. Enligt LO fokuserar alltför mycket på skatteuttagets negativa effekter på arbetsutbudet och välfärdstjänsterna framställs enbart som kostnader. Skatteanvändningens positiva effekter på arbetsutbudet och produktiviteten samt hur det främjar den ekonomiska tillväxten borde också ha analyserats. LO delar inte uppfattning att skatteuttaget inte kan höjas och anser att den offentliga verksamheten i princip ska finansieras via skatter av såväl fördelningspolitiska som politiska skäl. Däremot delar LO utredningens slutsats att en högre sysselsättningsdriven tillväxt är gynnsamt för välfärdstjänsternas finansiering. Politiken bör enligt organisationen i första hand inriktas på att öka antalet arbetade timmar, främst genom ökad sysselsättning, för att därigenom öka skatteintäkternas som lägre arbetslöshet minskar skatteutgifterna. TCO anser att vård, skola och omsorg i huvudsak ska vara offentligt finansierade. Utrymmet för ökad privat finansiering utan att det allvarligt skadar legitimiteten och likabehandlingen av medborgarna är mycket litet, även om det kan finnas delar av välfärdstjänsterna där andra aktörer än det offentliga kan bidra. PRO instämmer i bedömning att medborgarnas förväntningar kommer att öka när levnadsstandarden i övrigt ökar. FöretagarFörbundet förordar ett system där det tydligt definieras vad som ingår i kärnan av välfärdstjänster och att dessa sedan huvudsakligen finansieras offentligt. Utanför kärnan bör subventioner och statlig inblandning hållas till ett minimum. Kostnaderna kan hållas nere genom att priserna sätts marknadsmässigt. Även inom den statligt finansierade delen av välfärdssektorn kan småföretagen spela en viktig roll, då de ofta lättare kan anpassa sina tjänster till konsumenten. För att kunna dra nytta av småföretagens fördelar, krävs enligt förbundet att upphandlingar hålls på en rimlig storleksnivå och att vårdvalssystem inte innebär för mycket administration för självständiga mindre enheter. Parlamentarisk utredning om finansieringsmöjligheter och välkomnar förslag om en parlamentarisk utredning som belyser möjligheterna att använda privata finansieringsformer för att stödja den långsiktiga finansieringen av välfärdstjänster. instämmer i utredningens konstaterande att utformningen av finansieringssystemen är en grannlaga uppgift som kräver avvägningar mellan fördelnings- och effektivitetsaspekter som kan variera för olika välfärdstjänster. Myndigheten betonar att hänsyn måste tas till samhällets svaga grupper vid utformningen av systemen. SKL ställer sig positiv till förslaget om en parlamentarisk utredning med den inriktning som föreslår. En sådan utredning bör enligt SKL emellertid ha som första uppgift att verka för att en större samsyn kring finansieringsproblemets orsak och omfattning skapas.