prop · GX031d8 · 2009-09-21 00:00:00 — Planen handlar till stor del om att förändra metoder, normer och attityder inom biståndsförvaltningen och i multilaterala utvecklingsorganisationer för att bl.a. möjliggöra ett ökat lokalt ägarskap, ökat användande av samarbetsländernas system, ökade ansträngningar för givarharmonisering och ökad strävan efter resultatorientering. Planen förväntas bidra till ökad samstämmighet mellan svenska biståndsaktörer samt till en genomtänkt och fokuserad dialog mellan och samarbetsländerna och mellan och de multilaterala organisationerna. Planen innehåller kvantifierbara mål som följs upp på olika nivåer, inklusive per samarbetsland. Ett effektivt multilateralt bistånd Reformeringen av hur arbetar med multilaterala humanitära och utvecklingsorganisationer är en integrerad del av handlingsplanen för ett effektivt bistånd. Arbetet följer strategin för multilateralt utvecklingssamarbete. Genomförandet av strategin går vidare 2010 och kommer då också att utvärderas. Arbetet med att bedöma de multilaterala organisationerna fortsätter. Det kommer att samordnas med det bedömningsarbete som tillsammans med 14 andra länder genomför inom ramen för (). Dessutom kommer regeringen att ta fram ytterligare strategier för de viktigaste organisationerna för . Strategiarbetet kommer att utgå från de organisationsbedömningar som gjorts. Strategierna är fleråriga och följs på uppdrag av regeringen upp av och berörda myndigheter, främst Sida. Bedömningsarbetet har synliggjort såväl goda exempel som brister vad gäller intern och extern effektivitet inom vissa multilaterala organisationer. Detta är en av flera faktorer som spelar in för storleken på det svenska basbudgetstödet tillsammans med exempelvis organisationens tematiska relevans, behov, storlek som givare och organisationens finansieringsstruktur. Att stödja de multilaterala organisationernas arbete med att uppfylla sina åtaganden för ett mer effektivt bistånd är en angelägen uppgift, både vad gäller FN-systemet och utvecklingsbankerna. Regeringen ser det som avgörande att reformer som har inletts i flertalet multilaterala organisationer fortsätter att genomföras. Arbetet med reformeringen av FN:s ekonomiska och sociala verksamhet går vidare, trots ett allt svårare klimat för dessa diskussioner mellan FN:s medlemsstater. och de övriga nordiska ländernas aktiva samarbete kring en ny organisatorisk struktur för FN:s jämställdhetsarbete fortsätter. Regeringen kommer att verka för att detta arbete ska resultera i en överenskommelse som kan börja genomföras . Likaså fortsätter arbetet med reformeringen av FN:s arbete på landnivå där syftet är att få FN att agera mer samfällt och svara bättre mot mottagarländernas behov. Den försöksverksamhet som bedrivs i åtta länder visar uppmuntrande resultat och arbetsformen sprider sig spontant till allt fler samarbetsländer. är detta också en utmaning för hela systemet där centrala frågor om finansiering och beslutsfattande måste lösas ut, liksom en lång rad administrativa hinder. stödjer även aktivt det reformarbete som pågår inom FN:s olika humanitära organ och som syftar till ökad effektivitet och kvalitet på verksamheten. verkar aktivt för att stödja de reformer som pågår inom de multilaterala utvecklingsbankerna för att öka deras interna och externa effektivitet. En viktig insats kommer att vara uppföljning av de halvtidsöversyner som kommer att göras 20092010 av påfyllnaderna av de mjuka lånefönstren i , Afrikanska respektive Asiatiska . Inom ramen för den femte påfyllnaden av den globala miljöfonden GEF, som avslutas , driver på för att det omfattande reformarbete som inletts gör att GEF kan spela en effektiv roll i den finansiella arkitekturen för miljö- och klimatförändringar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Samverkan inom EU för biståndseffektivitet Regeringen ser EU som en central aktör för ett mer effektivt bistånd både vad gäller arbetsfördelning mellan biståndsgivare, men också för att driva den internationella dagordningen framåt på viktiga områden. I samband med konstaterades att ett mer effektivt bistånd utgör en viktig delkomponent i unionens arbete för att stödja utvecklingsländerna i hanteringen av den globala ekonomiska nedgången. Rådet utlovade att arbeta för att accelerera genomförandet av åtagandena i Parisdeklarationen och Handlingsplanen från , bl.a. genom att anta ett operationellt ramverk. Detta ramverk kommer att ge redskap och vägledning i det praktiska arbetet med att genomföra biståndet, och ska kunna fungera som ett hjälpmedel för de som arbetar med Europeiska kommissionens och medlemsländernas bistånd i fält. Under det svenska EU-ordförandeskapet utgör hela detta arbete en prioriterad uppgift, där tonvikten ligger på att föra dialog om och sätta press på såväl kommissionen som medlemsstaterna vad gäller genomförandet av både Parisdeklarationen och Handlingsplanen från . Uppföljning och genomförande inom EU blir också ett viktigt bidrag till fjärde internationella högnivåmötet om biståndseffektivitet som hålls i , och fortsätter således vara en prioritering för regeringen . Europeiska kommissionen hanterar av världens samlade utvecklingssamarbete. Regeringen kommer att förstärka det svenska påverkansarbetet vad gäller utformningen av detta samarbete genom (1) ett ökat engagemang från utlandsmyndigheterna gentemot de lokala kommissionskontoren, (2) ett ökat svenskt engagemang i de förvaltningskommittéer som fattar beslut om det gemensamma utvecklingssamarbetet samt (3) att verka för att den översyn som påbörjats av de gemensamma biståndsinstrumenten leder till att kommissionen åtgärdar de brister som identifierats sedan instrumenten lanserades 2007. Strategiskt användande av biståndsformer ökad andel programansatser I handlingsplanen för biståndseffektivitet från åtar sig det internationella samfundet att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 alltid i första hand pröva möjligheten att använda programansatser och samarbetslandets system i utformningen av utvecklingssamarbetet. I de fall givaren väljer en annan biståndsform ska givaren tydligt redogöra för sina motiv för denna avvikelse. Programansatser innebär att biståndsgivaren ger stöd till ett samarbetslands eller en organisations ordinarie verksamhet inom ramen för landets eller organisationens reguljära planering och uppföljning. Programansatser ska utgöra förstahandsalternativ i det svenska utvecklingssamarbetet. Det är regeringens avsikt att andelen programansatser ska öka från dagens . Säkerställande av adekvat insyn och finansiell kontroll kommer att vara viktigt i detta arbete. Regeringen verkar också för att multilaterala organisationer i ökad utsträckning ska använda sig av sådana biståndsformer. Detta innebär en omställning för biståndsförvaltningen, och regeringen bedömer att det innebär stora vinster för samarbetsländerna liksom en effektivisering för som givare. Denna biståndsform förväntas bidra till ökat ägarskap, lägre transaktionskostnader och tydligare resultat. är projektstöd, d.v.s. stöd till en enskild verksamhet eller avgränsad insats, den dominerande biståndsformen i det svenska biståndet. Även projektstöd ska mer systematiskt använda samarbetsländernas system, och svenska rutiner och administrativa hjälpmedel ska anpassas därvidlag. Stödet till det civila samhällets organisationer i samarbetsländerna ska också effektiviseras med särskild tonvikt på ökad användning av programansatser och ökad användning av organisationernas system. När andelen programansatser ökar blir arbetet med kapacitetsutveckling, framför allt inom offentlig finansiell styrning, än mer angeläget. Av regeringens skrivelse om biståndets resultat (skr. 2008/09:189) framgår att det svenska utvecklingssamarbetets fokus på kapacitetsutveckling behöver stärkas. Programansatser blir ofta mer effektiva om åtgärder för kapacitetsutveckling genomförs . Regeringen avser särskilt verka för att det svenska kapacitetsstödet är efterfrågestyrt och anpassat till samarbetslandets system. Då biståndet ska vägledas av samarbetsländernas utvecklingsplaner är det viktigt att parallellt stödja oberoende nationella aktörer i samarbetsländerna som kan granska användningen av biståndsmedel och utkräva ansvar. Regeringen avser att fortsatt verka för att stärka exempelvis nationella parlament, oberoende media och civila samhällets organisationer. Bilaterala samarbetsstrategier som styrinstrument Det bilaterala utvecklingssamarbetet ska främst genomföras i tolv länder med vilka bedriver långsiktigt utvecklingssamarbete, tolv länder i konflikt- och postkonfliktsituationer och nio länder med vilka bedriver reformsamarbete i . I dessa 33 samarbetsländer ska vara en aktiv och pålitlig givare, som deltar i den givargemensamma dialogen och som bidrar effektivt inom några utvalda sektorer där kan göra skillnad och skapa mervärde. Därtill förstärks arbete för demokrati och mänskliga rättigheter i ett mindre antal länder där biståndet bedrivs under andra former än regelrätt stat-till-stat-samarbete. Regeringen har fattat beslut om 19 samarbetsstrategier (av sammanlagt planerade 25) som styr hur biståndet ska genomföras i dessa länder och vilka resultat som förväntas. Regeringen eftersträvar en god balans mellan olika biståndsformer, biståndskanaler och samarbetspartners i respektive samarbetsland. För att bl.a. kunna säkerställa detta behöver de bilaterala samarbetsstrategierna bli ännu tydligare som styrinstrument. En översyn av riktlinjerna för samarbetsstrategier ska genomföras , och nya riktlinjer antas. Regeringens skrivelse om biståndets resultat (skr. 2008/09:189) lyfter också fram dialog som ett arbetssätt som får en allt större roll i utvecklingssamarbetet och i genomförandet av de bilaterala samarbetsstrategierna. De integrerade utlandsmyndigheternas roll i biståndets genomförande bör utvecklas. Synergier mellan den politiska dialogen som ambassaden för med samarbetslandet och biståndets genomförande ska aktivt sökas. Genomförandet av den styrmodell som regeringen fattade beslut om 2007 fortsätter. lämnade regeringen en samlad resultatskrivelse till (skr. 2008/09:189). Skrivelsen visar att mycket kvarstår när det gäller arbetet med att förbättra styrningen och resultatredovisningen inom det svenska biståndet. Den politik och de strategier som regeringen beslutar om och som styr det svenska samarbetet med länder och multilaterala organisationer samt arbetet med olika tematiska frågor måste bli ännu tydligare. Fokus på förväntade och faktiska resultat i beredning, genomförande och uppföljning av enskilda program och projekt måste också öka. Mål för den verksamhet som ger stöd till genom varje enskild insats måste tydliggöras så att det finns förutsättningar att i efterhand utvärdera i vilken utsträckning de förväntade resultaten uppnåtts. I syfte att följa upp bl.a. genomförandet av policys och samarbetsstrategier har SADEV fått i uppdrag att ta fram förslag till fleråriga utvärderingsplaner på området. Uppdragen redovisades (UF2009/54391/USTYR samt UF2009/54393/ USTYR). Regeringen avser att återkomma till SADEV i ärendet. I regleringsbrevet fick Sida i uppdrag att införa ett enhetligt resultatstyrningssystem, inklusive system för bedömning av biståndsinsatser och systematiska riskanalyser. Sida ska redovisa hur genomförandet fortskrider. Regeringen kommer att fortsätta betona vikten av att Sida fokuserar på resultat i sin verksamhet. Regeringen kommer också att öka styrningen av stödet till multilaterala organisationer. Kvaliteten i resultatrapporteringen skiljer sig mycket åt mellan olika organisationer, beroende på hur väl fungerande system respektive organisation har för resultatstyrning. Detta är en av de faktorer som analyseras i de bedömningar som regeringen gör av organisationernas relevans och effektivitet. Där det finns brister arbetar med att förbättra kvaliteten och tillförlitligheten i rapporteringen inom respektive organisations styrelse eller genom andra former av dialog med organisationen. Arbetet med utvärderingar måste också systematiseras och kvaliteten i enskilda utvärderingar höjas. System för att ta omhand resultat, lärdomar och erfarenheter från utvärderingar behöver också vidareutvecklas. Att utvärdera de långsiktiga effekterna av en viss verksamhet är svårt och ofta kostsamt. Ökade ansträngningar ska därför göras för att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 genomföra utvärderingar tillsammans med andra givare. Regeringen noterar bl.a. att några av SADEV:s pågående och planerade utvärderingar kommer att genomföras tillsammans med andra aktörer. Även Sida deltar i utvärderingar tillsammans med andra givare. Arbetet med att skapa ökat fokus på resultat i biståndet måste ske med stor kraft och uthållighet. Resultatorienteringen innebär i praktiken en kulturförändring och kräver att såväl chefer som medarbetare i biståndsförvaltningen ägnar resultatfrågorna stor uppmärksamhet. Detta är nödvändigt för att vi ska kunna veta vad vi ska satsa på och hur vi ska göra det. Korruption är ett allvarligt hinder för utveckling. När resurser som avsatts för att bekämpa fattigdom används för fel ändamål eller förskingras drabbas människor som lever i fattigdom hårdast. Vi kan därför aldrig acceptera att korruption förekommer i vårt utvecklingssamarbete eller i svenska myndigheter. Myndigheterna måste alltid vidta åtgärder vid misstankar om eller konstaterade fall av korruption. Detta gäller oavsett om korruptionen inträffar i samarbetsländernas förvaltningar, i svenska och internationella organisationer som mottar biståndsmedel eller inom de svenska biståndsmyndigheterna. Arbetet för att bekämpa och minimera riskerna för korruption bedrivs på flera plan. Exempelvis har inom en projektgrupp tillsatts med uppdrag att förbättra internkontrollen. Som tidigare redovisats har Sida som svar på SADEV:s rapport förebygga och hantera korruption i det svenska utvecklingssamarbetet presenterat en åtgärdsplan. Denna innefattar bl.a. revidering av Sidas regler och införande av ett nytt system för hantering av misstankar om korruption. Strategier för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället samt för informations- och kommunikationsverksamhet Det civila samhällets aktörer är centrala för att människor som lever i fattigdom ska kunna förändra sina livsvillkor. Svenska CSO har genom sina erfarenheter, värdegrund och lång- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 siktiga samarbetsrelationer komparativa fördelar gentemot andra stödformer vad gäller samarbete med det civila samhällets aktörer i utvecklingsländer och är ett värdefullt komplement till det statliga biståndet. Regeringen har fattat beslut om två nya strategier som avses träda i kraft . Den första strategin styr Sidas stöd till aktörer i det civila samhället i utvecklingsländer genom svenska civilsamhällesorganisationer. Det övergripande målet för verksamheten är ett livskraftigt och pluralistiskt civilt samhälle i utvecklingsländer som bidrar effektivt, med ett rättighetsbaserat arbete, till att minska fattigdom i alla dess dimensioner. Egeninsatsen ska vara och bestå av kontant insamlade medel i . Detta är ett uttryck för svenska civilsamhällesorganisationer engagemang och allmänhetens förtroende för verksamheten. Den andra strategin styr det informations- och kommunikationsarbete som finansieras genom Sida och som genomförs av såväl Sida som aktörer i det civila samhället. Målet med verksamheten är att den svenska allmänheten har god kunskap om situationen i utvecklingsländer, svenskt bistånd och dess resultat samt frågor som rör utvecklingens drivkrafter i utvecklingsländer. För ökad transparens och effektivare styrning av informations- och kommunikationsverksamheten samlas finansieringen av verksamheten till en och samma anslagspost. Verksamheten ska omfatta såväl det bilaterala som det multilaterala utvecklingssamarbetet. Den del av den tidigare anslagsposten Stöd till enskilda organisationer som avsåg informationsinsatser förs i och med denna förändring till den nya anslagsposten Informations- och kommunikationsverksamhet för fortsatt utnyttjande av civilsamhällets organisationer. Det totala stödet till svenska civilsamhällets organisationers bistånds- och informationsverksamhet återfinns således på två anslagsposter. Därutöver är svenska civilsamhällets organisationer även genomförare av svenskt utvecklingssamarbete under andra anslagsposter. Samverkan med det svenska näringslivet Regeringen fortsätter arbetet med att ta tillvara det svenska näringslivets erfarenhet och kompetens i genomförandet av politiken för global utveckling, i utvecklingssamarbetet och i reformsamarbetet med . Som ett led i detta arbete har regeringen fattat beslut om inrättande av ett råd för erfarenhetsutbyte och övergripande dialog mellan representanter på hög nivå från det svenska näringslivet och offentliga aktörer, huvudsakligen inom utvecklingssamarbetet, utrikeshandeln och handels- och investeringsfrämjandet. Rådet utgör en del av ett nätverk för näringsliv och utveckling som också kommer att omfatta fora för dialog och erfarenhetsutbyte mellan svenska utlandsmyndigheter och svenskrelaterade aktörer på land eller regionnivå i utvecklingsländer. Rådets arbete ska bl.a. bidra till att förbättra förutsättningar för ett gynnsamt klimat för näringsliv, handel och investeringar och fungerande finansiella marknader i berörda utvecklingsländer. Genom regelbunden ömsesidig dialog och erfarenhetsutbyte med det svenska näringslivet i olika fora kan konkreta erfarenheter diskuteras, samt viktiga lärdomar dras och födas in i genomförandet av politiken för global utveckling och det svenska bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet. Med iakttagande av principen för obundet bistånd, kan detta, när tillämpligt, komma att utgöra del av underlag för regeringen, såväl i dess arbete med att ta fram olika styrinstrument, som i dess ansträngningar att verka för t.ex. teknik- och kunskapsutveckling i utvecklingsländer samt bättre tillvaratagande av svenska företags kompetens och erfarenhet från ansvarsfullt företagande (CSR). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.2 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Sida Humanitära insatser och konflikthantering Informations- och kommunikationsverksamhet 1 Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället 2 Särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet Del av den nya anslagsposten öronmärks för insatser via civilsamhällesaktörer. 2Tidigare Stöd till enskilda organisationer. Den del av denna anslagspost som varit avsedd för enskilda organisationers informationsinsatser förs till den nya anslagsposten Informations- och kommunikationsverksamhet. 3Från och med 2008 finansieras utvecklingssamarbetet med från anslaget 2:1 Reformsamarbete i . Tabell 3.3 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 20072010 FN:s flyktingkommissarie () för Palestinaflyktingar (UNRWA) mot brott och narkotika (UNODC) FN:s program för boende och bebyggelse (UN-HABITAT) FN:s samlade program mot hiv/aids () 1 Obligatorisk medlemsavgift baserad på fastställd bidragsskala i euro. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.4 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom UD, MSB, RPS och SI Europeiska utvecklingsfonden () FN:s ekonomiska och sociala verksamhet - Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet - Övrigt stöd till FN-relaterad verksamhet - Organisations- och temastöd - Konferenser, seminarier, utredningar och projekt - Sektionen för turkiskt-svenskt samarbete vid GK i Istanbul1 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) 2 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. finansieras utvecklingssamarbetet med från anslaget 2:1 Reformsamarbete i . 2Från och med 2009 finansieras MSB:s internationella biståndsverksamhet under UO 6 Tabell 3.5 Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för Internationellt utvecklingssamarbete. Medlen från anslaget får användas för att subventionera för garantier i enlighet med förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete. Inom ramen för den del av anslaget som disponerar finns möjlighet att använda medel för temporär verksamhet inom avgränsade projekt. För den del som disponerar beräknas användas för förvaltningskostnader. För den del av anslaget som avser Startprogrammen beräknas användas för förvaltningskostnader. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Den sammanlagda föreslagna bemyndiganderamen för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet uppgår till 60 , vilket är en ökning med nästan i jämförelse med 2009. Nya åtaganden beräknas öka med . Myndigheter som disponerar bemyndigande under anslaget är , och . För den del som disponerar beräknas nya förpliktelser ingås 2010 till ett belopp om . Framförallt rör det sig om påfyllnad av Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria (GFATM), femte påfyllnaden av Globala miljöfaciliteten (GEF), 16:e påfyllnaden av den Internationella utvecklingsfonden i (), tolfte påfyllnaden av Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF), påfyllnaden av Interamerikanska mjuka utlåningsfönster (Fund for Special Operations FSO) och den femte kapitalhöjningen i Asiatiska (AsDB). beräknas infriade åtaganden uppgå till mellan och för att därefter successivt minska till 2028. Tabell 3.6 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar beräknas nya förpliktelser ingås 2010 till ett belopp om . Åtagandena består av insatser som löper och som berör alla Sidas verksamheter. Långsiktighet i åtaganden främjar en högre grad av förutsägbarhet i biståndsgivningen. Nya verksamhetsmässiga förpliktelser och tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag . beräknas infriade åtaganden att uppgå till , 2012 till , 2013 till , 2014 till för att 2017 minska till . De angivna beloppen är osäkra. Bland annat kan utfallet komma att påverkas av att avtal sluts senare än beräknat samt att det i mottagarländerna inträffar oförutsedda händelser som inverkar på planerade beslut om projekt och program. Förändringar kan även inträffa p.g.a. utbetalningar av redan beslutade insatser förskjuts över tiden. För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som disponerar beräknas nya förpliktelser ingås 2010 till ett belopp om . Åtagandena består framför allt av fleråriga stipendier. Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 5 . Skälen för regeringens förslag: 5 rör Sidas garantigivning, vilket innefattar utställda biståndsgarantier för u-krediter och fristående garantier samt garantier inom det nya systemet för finansiering av utvecklingslån och garantier. avser garantier för de lån som Europeiska Investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och . Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 1 . Skälen för regeringens förslag: De nordiska regeringarna beslutade att höja ramen för Nordiska investeringsbankens (NIB) miljöinvesteringslån, som är en viktig del av det förstärkta miljösamarbetet inom Nordliga dimensionen, från till .