prop · GX0360 · 2009-11-26 00:00:00 — dels att rubriken närmast efter 28 kap. 10 § ska lyda Arbetsförmedling, etableringsersättning, arbetslöshetsersättning m.m., dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 28 kap. 12 a §, samt närmast före 28 kap. 12 a § en ny rubrik av följande lydelse. Sekretess gäller inom för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Med socialtjänst förstås i denna lag 1.verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst, 2.verksamhet enligt den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke, och 3.verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd eller av . Till socialtjänst räknas också 1.verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av social- nämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet, 2.verksamhet hos invandrarbyrå, och 3.verksamhet enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. 1.ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar, 2.ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, 3. ärenden om tillstånd till 2. ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, parkering för rörelsehindrade, 4. ärenden om allmän omvårdnad 3. ärenden om allmän omvårdnad hos nämnd med uppgift att bedriva hos nämnd med uppgift att bedriva 5. verksamhet enligt lagstiftningen 4. verksamhet enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funk- om stöd och service till vissa funk- Sekretessen gäller inte om annat följer av 5, 6 eller 7 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Utöver vad som följer av 21 kap. 5 § gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden när uppgiften förekommer i ärende om etableringsplan och i ärende om ersättning enligt lagen (2010:000) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Den tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som gjorts med stöd av 16 § andra meningen inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihets- förordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer av 12 a § och av ett förbehåll som gjorts med stöd av 16 § andra meningen inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Utöver vad som följer av 21 Utöver vad som följer av 21 kap. kap. 5 § gäller sekretess hos Migra- 5 § gäller sekretess för uppgift om tionsverket för uppgift om en en enskilds personliga förhållanden, enskilds personliga förhållanden, om om det kan antas att den enskilde det kan antas att den enskilde eller eller någon närstående till denne någon närstående till denne lider men lider men om uppgiften röjs och om uppgiften röjs och uppgiften 1.i ärende om statlig ersättning för kostnader för mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande som beviljats uppehållstillstånd och av personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana utlänningar, eller 2.i verksamhet som avser medverkan till bosättning för personer som omfattas av 1. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . För uppgifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering gäller bestämmelserna i 26 kap. 1 § i sin äldre lydelse. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över och lämna förslag om ansvar, utformning och finansiering av flyktingmottagande samt andra insatser som sammantaget påskyndar och ökar möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden för nyanlända flyktingar och skyddsbehövande i övrigt samt deras anhöriga (dir. 2007:52). Utredningen antog namnet Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering (IJ 2007:02). lade utredningen fram betänkandet Egenansvar med professionellt stöd (SOU 2008:58). I betänkandet föreslås bl.a. en lag om introduktion av vissa nyanlända utlänningar och en lag om kommunernas ansvar för bosättning av vissa nyanlända invandrare. En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag utgör bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig hos Integrations- och jämställdhetsdepartementet (dnr IJ2008/1299/IU). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har till viss del följt Lagrådets synpunkter. Dessa behandlas i avsnitt 9.3. I propositionen har också några redaktionella ändringar gjorts. 4Från omhändertagande till ansvarstagande effektiva etableringsinsatser för nyanlända invandrare Att minska utanförskapet är en av regeringens högst prioriterade Integrationspolitiken ska ses i ett sådant bredare sammanhang. En väl fungerande arbetsmarknad med en effektiv matchning mellan utbud och efterfrågan av arbetskraft är den viktigaste förutsättningen för att även nyanlända invandrare (nyanlända) snabbt ska kunna få ett arbete. De generella reformerna för att öka utbudet av arbetskraft utgör en central del i genomförandet av regeringens integrationspolitik. Regeringen har genomfört ett flertal strukturreformer som syftar till ett ökat arbetsutbud genom stärkta incitament att arbeta. har regeringen infört åtgärder som syftar till att stimulera bland grupper som står längre från arbetsmarknaden. Instegsjobb och nystartsjobb är exempel på två efterfrågestimulerande Prop. 2009/10:60 åtgärder som bidragit till att underlätta för nyanlända att få ett arbete. Integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. främst uppnås genom generella insatser som når ut till hela befolkningen, oavsett födelseland eller etnisk bakgrund. De generella insatserna ska kompletteras med riktade åtgärder för att stödja och underlätta nyanländas etablering i . I fokus står en snabb etablering på arbetsmarknaden. Ett stort problem är att många nyanlända aldrig kommer in på Utdragna etableringsperioder är destruktiva och passiviserande och riskerar att leda till bidragsberoende. samsyn mellan forskare och praktiker om vikten av att insatser sätts in tidigt och med en tydlig arbetsmarknadsinriktning för att situationen ska En bättre och effektivare etablering för nyanlända är därför en viktig del i regeringens politik för att minska utanförskapet. har jämfört med andra länder haft en omfattande invandring av personer som fått uppehållstillstånd på grund av hade flest asylansökningar av alla EU- länder i absoluta tal och åtta gånger fler än hela EU-15 räknat som andel sjönk antalet asylsökande i något, men av de länder som UNHCR redovisar hade endast , och fler asylansökningar per capita 2008 (UNHCR, 2009, Asylum levels and trends in industrialized countries 2008). har vid ett flertal tillfällen påpekat att invandringens sammansättning i präglas av en jämförelsevis stor andel invandring på grund av skyddsbehov vilket också leder till en stor följdinvandring av familjeskäl. Sammantaget innebär det att står inför en större integrationsutmaning än andra länder eftersom personer som invandrar med skyddsbehov har betydligt svårare att etablera sig på arbetsmarknaden än andra kategorier invandrare (, 2007, for Immigrants (Vol. 1): Labour Market Integration in , , Långsam etablering på arbetsmarknaden Nyanlända har under haft svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. hade män med en vistelsetid i i genomsnitt en sysselsättningsgrad på och kvinnor med samma vistelsetid en sysselsättningsgrad på cirka 50 drabbade särskilt dem med kortare vistelsetid. av männen med kort vistelsetid sysselsättning och i tillbaka till för män, men låg kvar på för kvinnor. Invandrare från och har svårast att etablera sig på arbetsmarknaden. männen och av kvinnorna med vistelsetid hade arbete Prop. 2009/10:60 2006 (, 2007, Statistikrapport uppdatering av aktuella siffror, relevanta nyckeltal och indikatorer om integration, s.16 f.). Studier visar att etableringstakten på arbetsmarknaden för nyanlända är långsam, mätt i den tid det tar för en invandrare att få ett första arbete i (se t.ex. m.fl. 2006, Fritt inträde? Ungdomars och invandrades väg till det första arbetet, s. 137). En stor andel av invandrarna i arbetsför ålder (vid invandringstillfället) kommer över huvud taget inte in på den svenska arbetsmarknaden. har inte hittat sitt första jobb i . Konjunkturläget är en viktig medverkande förklaring till hur snabbt olika grupper av invandrare får arbete. De som kom till från f.d. lyckades bra på arbetsmarknaden trots svåra konjunkturmässiga förhållanden. Invandrade från andra länder har haft ett betydligt sämre arbetsmarknadsutfall, t.ex. invandrare från , och . m.fl. visar också att män generellt sett etablerar sig snabbare än kvinnor, och högutbildade snabbare än personer med kortare utbildning. Etableringstakten har varit särskilt långsam för nyanlända med flyktingbakgrund. har följt sysselsättnings- utvecklingen för denna grupp invandrare från och med de som kom 1996 genom s.k. kohortanalyser. Uppföljningen visar att i genomsnitt av männen har arbete efter att ha haft uppehållstillstånd , och . För kvinnor är motsvarande siffror fem, . De olika kohorterna skiljer sig något från varandra. De som togs emot i kommunerna 1997 och 1998 verkar ha haft den bästa sysselsättningsutvecklingen (, 2007, s. 23). Den uppföljning av nyanländas arbetsmarknadsetablering som tidigare presenterat har uppdaterats i samband med arbetet med denna reform. Med hjälp av har grundläggande data om målgruppens arbetsmarknadsetablering tagits fram som redovisar kohorter av kommunmottagna flyktingar 2006. Varje kohort består av de personer mellan som tagits emot ett visst år. Varje kohort följs och gruppen justeras för personer som blir (räknas som pensionär) och för utvandrade och/eller avlidna. redovisas dels antalet sysselsatta enligt registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), dels antalet som har en sammanräknad förvärvsinkomst på minst ett prisbasbelopp.1 Uppgifterna sträcker sig . 1 Prisbasbeloppet (tidigare Basbeloppet) räknas fram på grundval av ändringarna i det allmänna prisläget. Enligt gällande bestämmelser anges detta av utvecklingen av konsumentprisindex och fastställs för helt kalenderår. Figur 1 visar hur stor andel som är sysselsatta efter ett till i Prop. 2009/10:60 landet för dem som är mottagna 1997 till 2006. Linjen längst ner i diagrammet visar t.ex. hur stor andelen sysselsatta är , medan linjen högst upp beskriver motsvarande andel i landet. I genomsnitt är sysselsatta , men andelen skiljer sig beroende på ankomstår. Etableringstakten på arbetsmarknaden sjönk för dem som togs emot i kommunerna , men har ökat . Skillnaderna kan framför allt förklaras med konjunkturen och gruppernas sammansättning. Grupper med stor andel europeiska flyktinginvandrare tenderar att etablera sig något snabbare. Fler nyanlända har dock haft kontakt med arbetsmarknaden än vad som framgår av statistiken för antalet sysselsatta. Andelen som har en sammanräknad förvärvsinkomst på minst ett prisbasbelopp är större för varje kohort än andelen som registrerats som sysselsatta. När inkomst används som indikator ser även etableringstakten flyktingkohorter något mer positiv ut. Särskilt har allt fler under sina första i kommit i kontakt med arbetsmarknaden. Andelen som tjänar mer än ett prisbasbelopp i landet har ökat mycket starkt från för de som kom 1997 för de som fick uppehållstillstånd 2005 och 2006 (figur 2). Andel sysselsatta efter vistelsetid för mottagna 19972006, procent 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Andel som tjänat minst ett prisbasbelopp efter vistelsetid för Prop. 2009/10:60 mottagna 19972006, procent 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Stora skillnader mellan kvinnor och män Kvinnor etablerar sig generellt sett långsammare på arbetsmarknaden än män. är skillnaden stor, och är vanligtvis färre kvinnor än män sysselsatta. Skillnaderna i sysselsättning har ökat markant . Av dem som kom 2004 hade till exempel av männen arbete jämfört för kvinnorna. Motsvarande skillnad mellan män och kvinnor framkommer även när det gäller andelen som tjänar minst ett basbelopp . Däremot märks en förändring bland de senare mottagna kohorterna där fler kvinnor än män har en inkomst på minst ett basbelopp och nästan lika många kvinnor som män efter uppehållstillstånd. För nyanlända kvinnor har därmed introduktionen medfört mer kontakt med arbetsmarknaden än tidigare, vilket inte framkommer lika tydligt i sysselsättningsstatistiken. vistelsetid för Prop. Antal år i landet Få fullföljer svenskundervisning för invandrare (sfi) Bland vuxna nyanlända som tar del av kommunernas introduktion har deltagit i undervisning i svenska under sitt första år i . Det är dock som har fått godkänt på någon betygsnivå i svenska 12 månader efter folkbokföring (, 2007, Ett förlorat år: En studie och analys av insatser och resultat under introduktionens första 12 månader). I den senaste nybörjargruppen i sfi som har följt upp hade (av kvinnorna och av männen) av nybörjarna /05 fått godkänt på någon kurs, oavsett studieväg, t.o.m. /07. Drygt hälften av dessa hade fått godkänt på den högsta nivån dvs. Bland nybörjarna 2004/05 hade ännu inte fått godkänt på någon kurs men var fortfarande registrerade som Prop. 2009/10:60 studerande på utbildningen. Drygt en tredjedel hade avbrutit sina studier utan att ha fått godkänt på någon kurs. Män avbryter undervisningen i större utsträckning än kvinnor () (, 2008, Elever och studieresultat i sfi /07). De opreciserade avbrotten utgör närmare två tredjedelar alla avbrott. Avbrott av okänd anledning utgör den enskilt största avslutsorsaken (av alla avslutsorsaker). Av de studerande avbröt sfi på grund av arbete eller praktik. Lika många lämnade sfi utan betyg i samband med något terminsslut, utan att därefter återgå till studierna (Statskontoret, 2009, Sfi resultat, genomförande och lärarkompetens: En utvärdering av svenska för invandrare). Avbrutna sfi-studier behöver inte vara negativt. Andelen sysselsatta året efter avslutade studier låg under genomsnittet bland dem som avslutat sfi med godkända betyg. Brister i introduktionens innehåll Enligt uppföljningar uppfylls sällan de kvalitativa mål som fastställts för introduktionen.2 Få nyanlända har enligt haft en kvalificerad kontakt med arbetslivet under sin introduktion, få har varit i kontakt med Arbetsförmedlingen, fått sin utbildning validerad eller fullföljt sfi. Introduktionens innehåll ser dessutom olika ut i olika kommuner. Var personen bor kan därmed vara avgörande för möjligheten att få ta del av individanpassade och arbetsmarknadsnära insatser (2005, Introduktion för nyanlända invandrare enkätundersökning ). Den senaste utvärderingen av introduktionen från beskriver vilka insatser de nyanlända har tagit del av under sitt första år i (, 2007, Ett förlorat år: En studie och analys av insatser och resultat under introduktionens första 12 månader). Enligt har den etablering som är avsedd att ske snabbt knappt ens hunnit påbörjas under personens första 12 månader efter folkbokföring i en kommun. Endast en minoritet av de vuxna deltar i olika arbetsmarknadsinsatser. Av dem som har deltagit i kommunernas introduktion har hälften inte fått någon arbetsmarknadskontakt alls , och ett litet fåtal har fått arbetspraktik genom Arbetsförmedlingen eller deltagit i en arbetsmarknadsutbildning. Förutsättningarna på arbetsmarknaden påverkar sällan bosättningen Det är inte alltid förutsättningarna för arbete som styr var i landet bosättningen sker för de nyanlända som får hjälp av att ordna boende. Många län och kommuner med hög öppen arbetslöshet har ett högt mottagande av nyanlända. Dessutom flyttar en stor del 2 Målen för introduktionen är fastställda i ett nationellt dokument. De är framtagna efter samråd med , , , dåvarande Myndigheten för skolutveckling, , och Kommuner och Landsting (, 2006, Mål för nyanländas introduktion (reviderade )). av de nyanlända direkt till storstadslänen med stor koncentration till ett Prop. 2009/10:60 mindre antal kommuner och till ett mindre antal stadsdelar. områden är ett stort antal asylsökande inneboende eller boende i andra hand deras asylansökan prövas. Många av dem som sedan beviljas uppehållstillstånd bor kvar under dåliga förhållanden vilket minskar deras möjligheter att tillgodogöra sig introduktionsinsatserna. För att ge den enskilde individen en bättre start och avlasta kommuner med ett högt mottagande av nyanlända har regeringen vidtagit åtgärder för att underlätta frivillig vidareflyttning i organiserad form till kommuner med tillgång till en god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd. 4.2Svensk politik för nyanlända invandrare i internationell jämförelse utvecklade tidigt en nationellt samordnad politik för nyanlända invandrare med skyddsbehov. har allt fler länder genomfört förändringar i samma riktning i syfte att snabba upp integrationen för nyanlända invandrare. Trenden är att staten tagit ett större ansvar och en koordinerande roll i arbetet, i regel genom att införa ny lagstiftning. avsätts mer resurser för att invandrare tidigt ska kunna tillgodogöra sig språkutbildning och samhällsorientering. Obligatoriska introduktionsprogram har ersatt frivilliga insatser och det förväntas att den nyanlände själv ska ta större ansvar för sin integration.3 har haft obligatorisk språkutbildning för flyktingar . En introduktionslag för nyanlända () infördes som innebär ett större ansvar för invandrarna, bland annat genom att de själva betalar för delar av sitt introduktionsprogram. Den nya lagen gör det obligatoriskt att delta samt anger regler för den medborgarskapsexamen som prövar kunskaper i språk och samhällsorientering. Avklarad examen är ett krav för att få permanent uppehållstillstånd. fick sin första integrationslag 1999 och 2002 blev integrationsprogrammen obligatoriska. kompletterades integrationslagen med en lag om dansk språkutbildning som centraliserade språkutbildningen och utökade de aktiva åtgärderna som arbetspraktik och andra arbetsmarknadsinriktade insatser. Senaste förändringen skedde 2006 då bland annat integrationskontrakt infördes. införde 2005 en lag som ger den som invandrar rätt och skyldighet att genomgå norskutbildning (minst ) och samhällskunskap (minst ). Fullföljd utbildning eller dokumenterad kunskap i norska är som huvudregel ett krav för att få permanent uppehållstillstånd. införde introduktionsprogram invandringslag, som sedan kompletterades 2007 med ytterligare förpliktelser för den som 3 Se bl.a. Carrera , 2006, A Typology of Different Integration programmes in the EU, , 2008, International Migration Outlook, Carrera , 2006, A Comparison of Integration Programmes in the EU: trends and Weaknesses, Challenge Papers No.1/2006, NTG Asyl & Integration, 2008, Introduktion och integration av nyanlända invandrare och flyktingar. För att få permanent uppehållstillstånd i måste den som invandrat ha bott i landet , ha klarlagd identitet, kunna försörja sig själv genom arbete och ha en socialförsäkring. införde 2005 sina första nationella introduktionsprogram och en ny lag gör programmen obligatoriska från . Programmen innebär att ett kontrakt skrivs mellan integrationsmyndigheten och den nyanlände invandraren. Kontraktet specificerar statens och den nyanländes skyldigheter och är obligatoriskt. I Belgiska började integrationsförordningen gälla och innebär en sammanhållen integrationspolitik med bland annat ett introduktionsprogram för nyanlända invandrare. Programmen omfattar och specificeras i ett integrationskontrakt som skrivs under av invandraren. I krävs totalt 300 timmars språkundervisning och kunskaper i tyska för att få mer långvarigt uppehållstillstånd i landet. började en ny lag gälla i som bland annat innebär att den som ansöker om ett permanent uppehållstillstånd måste bevisa sina kunskaper i tjeckiska språket. lade brittiska fram ett förslag om en trestegstrappa för medborgarskap. Förslaget introducerar en prövoperiod mellan det temporära uppehållstillståndet och ett mer permanent uppehållstillstånd. är också på väg att införa en lag som ger möjlighet till permanent uppehållstillstånd för dem som bott i landet, kan något av de officiella språken och är självförsörjande. Lika rättigheter för nyanlända i Inriktningen på den svenska politiken är att nyanlända invandrare ska ha samma skyldigheter och rättigheter som andra invånare. Därför får i stort sett alla nyanlända ett permanent uppehållstillstånd om de beviljas asyl. Den föreslagna reformen innebär inte något avsteg från dessa principer. Studien (MIPEX) jämför politiken för nyanlända invandrare och visar att ger nyanlända invandrare goda möjligheter att verka på samma villkor som andra invånare (och , 2007, Migrant Integration Policy Index). Jämfört med i andra länder är möjligheten till demokratiskt deltagande, antidiskrimineringspolitik, möjligheter på arbetsmarknaden och villkoren för familjeinvandring betydligt bättre i . är det enda land som enligt MIPEX får högsta betyg () när det gäller nyanländas tillgång till arbetsmarknaden. Andra länder som får högt betyg är () och (). får lägre betyg än i bl.a. beroende av att nyanlända har begränsad tillgång till språkutbildning och i har inte nyanlända samma tillgång till utbildning och arbetsmarknadsinsatser. I andra länder finns det även mer omfattande hinder för nyanlända. Som regel får nyanlända invandrare temporära uppehållstillstånd som inte ger samma rätt till välfärdssystemen och begränsad tillgång till arbetsmarkanden. I och har nyanlända t.ex. begränsade möjligheter att starta företag och har inte rätt till arbetsmarknadsutbildning eller studiemedel. arbetsmarknaden för nyanlända är också betydligt mer begränsad i andra Prop. 2009/10:60 länder. Det är vanligt att en större del av arbetsmarknaden än i är reserverad för medborgare och att ländernas medborgare och EU- medborgare har förtur till lediga jobb. Diagram: Betyg på integrationspolitiken enligt MIPEX P o litiskt deltagande 0 100 200 300 400 500 600 Mycket av förändringarna som genomförs i ovanstående länder utgår från att det behövs starkare incitament till integration för dem som invandrar. Mer resurser satsas på aktiva insatser och införs allt fler krav. Incitamenten för integration är ofta reglerade i lag genom att integrationskriterier kopplas till uppehållstillstånd eller medborgarskap. De nyanlända måste delta i introduktionsprogram, lära sig språk och ibland vara självförsörjande för att få ett mer permanent uppehållstillstånd. Också ekonomiska incitament förekommer allt oftare. I har den ekonomiska ersättningen till nyanlända sänkts så att den ligger under nivån för andra invånares ekonomiska bistånd. I finns en liknande ordning. Syftet med sådana regler är att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. I och måste de nyanlända betala för delar av sina obligatoriska introduktionsprogram för att därmed ha större intresse av att snabbt lära sig språk. Mellanstatligt EU-samarbete om integration EU-samarbetet om integrationspolitiken är huvudsakligen mellanstatligt. Det finns inslag av överstatlighet inom det rättsliga området som har inverkan på integrationspolitik, t.ex. antidiskrimineringspolitik och gemensamma bestämmelser om tredjelandsmedborgares rättigheter. dagsläget har det överstatliga samarbetet på EU-nivå dock liten inverkan på politik för nyanlända invandrare. Kommissionen har lanserat och fått stöd för en agenda för integration av tredjelandsmedborgare ((2005)389) där introduktionsprogram