prop · GX0353 · 2009-10-29 00:00:00 — Åtgärd 1: Regeringen avser att lägga fram en proposition med förslag till en ny skollag. Den nya skollagen förväntas kunna börja tillämpas . Den gällande skollagen (1985:1100) trädde i kraft . har skolväsendet reformerats. Den statliga detaljstyrningen har ersatts av en decentraliserad ansvarsfördelning där kommuner och andra huvudmän har det huvudsakliga ansvaret för verksamheten. Även om dagens skollag har ändrats vid mer än ett sjuttiotal tillfällen är den omodern och avspeglar inte dagens verklighet. Två exempel på detta är de fristående skolornas framväxt samt att förskolan är en del av utbildningsväsendet. Departementspromemorian Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (Ds 2009:25) har remissbehandlats och förslaget bereds inom . Målsättningen är att lägga fram en 2010 och att den nya skollagen kan börja Skr. Satsning på ämnesområdena matematik, naturvetenskap och teknik Åtgärd 2: Under 20092011 planerar regeringen att satsning på totalt inom ämnesområdena matematik, naturvetenskap och teknik (MNT). Huvuddelen av satsningen avser ett stimulansbidrag till grundskolor i syfte att utveckla och öka kvaliteten i matematikundervisningen. Grundskolor som vill utveckla sin undervisning i matematik kan ansöka om detta bidrag. Syftet med satsningen är att öka kvaliteten i matematikundervisningen i . Samverkan mellan gymnasieskolan och högskolan inom MNT-ämnena ska också stärkas. I samverkan med Nationellt NCM) ska tillhandahålla stödmaterial och sprida goda exempel på hur matematikundervisningen kan bli mer inspirerande. Totalt beräknas satsningen på dessa ämnen omfatta , fördelade på 2009 och vardera 2010 och 2011. Inom satsningens ram har tillförts kommunernas generella statsbidrag för de nationella ämnesproven i fysik, kemi och biologi i årskurs 9. Åtgärd 3: Regeringen har i en proposition föreslagit en obligatorisk befattningsutbildning för nyanställda rektorer. Förslaget innebär att kommuner och landsting ska vara skyldiga att se till att nyanställda rektorer går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Motsvarande ska även gälla fristående skolhuvudmän. Genom förslagen i propositionen Obligatorisk befattningsutbildning för nyanställda rektorer (prop. 2009/10:27) vill regeringen säkerställa att alla nytillträdda rektorer får de nödvändiga kunskaper som krävs för uppdraget som rektor. Det är viktigt att rektorerna har sådana kunskaper att de kan vara garanter för en likvärdig och rättssäker utbildning för alla elever samt att de har förmåga att leda och utveckla skolans verksamhet så att eleverna ges de bästa förutsättningar att nå de nationella målen. Lagändringen föreslås träda i kraft . Satsning på jämställdhet i skolan Åtgärd 4: Regeringen har beslutat att vidta en rad åtgärder i syfte att främja jämställdheten i skolan. I satsningen ingår tillsättandet av en jämställdhetsdelegation för skolan och ett uppdrag till att genomföra utvecklingsinsatser inom jämställdhetsområdet. Under 20082010 beräknas totalt avsättas för satsningen, vilket gör det till en historiskt stor satsning på jämställdhet i skolan. Jämställdhetsdelegationen för skolan (dir. 2008:75) ska utifrån skolans värdegrundsuppdrag bl.a. analysera könsskillnaderna i utbildningsresultat, utvärdera metoder för att bryta traditionella könsroller och föreslå lämpliga insatser. Delegationen ska redovisa sitt uppdrag . I Statens skolverks uppdrag ingår bl.a. att ge utbildning om könsroller, hederstraditioner samt sex- och samlevnadsundervisning. ska även stödja elevhälsan för att förebygga psykisk ohälsa. Uppdraget ska slutrapporteras . Stärkt värdegrund i skolan Åtgärd 5: Regeringen har beslutat att vidta åtgärder för att stärka skolans värdegrundsarbete. har fått i uppdrag att genomföra insatser som främjar, stärker och sprider kunskap om skolans värdegrund. Skolans värdegrund anges i såväl skollag som läroplaner. Skolan ska inte vara värdeneutral, utan tydligt ta ställning för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska värden som ligger till grund för vårt samhälle. Ett aktivt värdegrundsarbete är en viktig förebyggande åtgärd mot alla former av kränkande behandling, mobbning och diskriminering. I uppdraget till ingår bl.a. att myndigheten ska studera och sprida kunskap om hur skolorna arbetar med dessa frågor. ska hjälpa lärare och skolhuvudmän genom att ta fram stödmaterial med konkreta metoder och verktyg för arbete med värdegrundsfrågor och stödmaterial om diskriminering och kränkande behandling. Totalt beräknas avsättas för insatser under 20092011. Åtgärd 6: Regeringen fattade beslut om propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan . Förslagen i propositionen innebär att struktur och innehåll förändras i den nya gymnasieskolan för att fler elever ska uppnå målen och att genomströmningen ska förbättras. För att möta de utmaningar som gymnasieskolan står inför föreslår regeringen en rad förändringar (prop. 2008/09:199). Dessa innebär bl.a. att två nya examina införs; en högskoleförberedande examen och en yrkesexamen. På yrkesprogrammen ökar tiden för karaktärs- och yrkesämnen för att bättre förbereda eleverna för yrkeslivet, som omfånget av allmänteori minskas. Dessutom införs en gymnasial lärlingsutbildning i samarbete med arbetslivet som programstrukturen förändras. Även inom de högskoleförberedande programmen ändras programstrukturen i syfte att bättre förbereda Skr. 2009/10:53 eleverna för kommande högskolestudier. Även kraven för att komma in på gymnasiet förändras. måste en elev vara godkänd i svenska, engelska och matematik samt nio andra ämnen för att vara behörig till de högskoleförberedande programmen. De skärpta behörighetskraven ska ge bättre förutsättningar för eleverna att framgångsrikt lyckas genomföra sin utbildning. De elever som inte blir behöriga till de nationella programmen ska erbjudas särskilda studievägar. Förslag om sådana studievägar samt bestämmelser för behörighet till yrkesprogrammen har remitterats i promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (U2009/5552/G). Satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning Åtgärd 7: I budgetpropositionen föreslår regeringen att statsbidraget till den kommunala vuxenutbildningen tillförs för perioden och 2011 för satsningar på yrkesutbildning (yrkesvux). Detta innebär en förstärkning med minst 10 000 utbildningsplatser , inklusive kostnad för studiestöd. Inom vuxenutbildning (komvux) bedrivs teoretiska och yrkesinriktade utbildningar. Eftersom en viss andel av satsningen på yrkesvux får användas till behörighetsgivande teoretiska utbildningar påverkas det slutliga utfallet i antal platser av fördelningen mellan teoretiska och yrkesinriktade utbildningar. Inom komvux upptas varje plats av i genomsnitt mer än en person. Antalet studerande som med satsningen på yrkesvux ges möjlighet att utbilda sig inom komvux uppgår därför totalt till drygt 28 000 . Åtgärd 8: I budgetpropositionen föreslår regeringen en satsning på 3 000 utbildningsplatser inom från och med och till en kostnad av inklusive studiestöd. samlas eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte utgör högskoleutbildningar inom . Antalet studerande som inom ramen för satsningen kommer att ges möjlighet att utbilda sig inom uppgår till omkring 6 000 . 10 000 nya högskoleplatser och 2011 Åtgärd 9: Regeringen föreslår i budgetpropositionen en tillfällig satsning på utbildningsplatser i den högre utbildningen. Satsningen omfattar 2010 och 2011 och innebär 10 000 nya högskoleplatser inklusive studiestöd. erfarenhet visar att antalet sökande till högre utbildning ökar vid Fler studenter väljer också att stanna kvar i utbildning och komplettera med någon ytterligare kurs i avvaktan på att läget på Med förnyad och fördjupad kunskap står de bättre rustade för att få arbete när konjunkturen vänder. Regeringen förslår mot bakgrund av detta en tillfällig satsning på 10 000 nya högskoleplatser . högskoleplatserna har huvudsakligen gjorts utifrån de bedömningar som universitet och högskolor själva har gjort av möjligheten att tillfälligt öka antalet platser med bibehållen kvalitet. Högre studiemedel för studenter Åtgärd 10: Regeringen föreslår i budgetpropositionen en höjning av studiemedlen. studiemedlen med fördelat på som bidrag och som lån. dessutom fribeloppet för studenter med . Ett väl utbyggt studiemedelssystem är en viktig del i en framsynt Studiemedlen är, precis som andra stödsystem, kopplade till prisbasbeloppet som på grund av den allmänna prisutvecklingen sänks /2010. Regeringens förslag om höjda studielån och justering av studiebidraget innebär att en student som har fullt studiemedel trots den svaga prisutvecklingen får mer i plånboken . Det är en viktig princip att det ska löna sig att arbeta också för Regeringens förslag innebär att fribeloppet beräknas höjas från dagens till per kalenderår för en Delegation för jämställdhet i högskolan Åtgärd 11: Regeringen har beslutat att tillsätta en delegation som ska stödja insatser och föreslå åtgärder som främjar jämställdhet i högskolan. Delegationen ska särskilt uppmärksamma och motverka könsbundna utbildningsval till högskolan och den minskade andelen män som söker sig till högre utbildning. Delegationen ska även uppmärksamma skillnader mellan kvinnor och män vad avser studietakt, avhopp och benägenhet att avlägga examen. Delegationen ska bidra till ökad jämställdhet inom högskolan genom att kartlägga och lyfta fram framgångsrika jämställdhetsinsatser inom Under 20092010 ska delegationen även fördela medel till insatser för jämställdhet efter ansökan. Vidare ska delegationen verka för att särskilt öka mäns intresse för högre utbildning och arbeta för att motverka könsbundna studieval inom högskolan samt analysera i vilken mån metoden att ange kvantitativa mål för könsfördelningen bland högskolans personal har varit framgångsrik. Slutligen ska förslag lämnas om andra frågor som delegationen bedömer vara av betydelse för att Skr. 2009/10:53 främja jämställdhet i högskolan. Uppdraget ska slutredovisas senast den (dir. 2009:7). Lyft en ny aktiveringsinsats Åtgärd 12: Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en ny aktiveringsinsats, Lyft. Lyft föreslås bl.a. omfatta ungdomar inom ramen för jobbgarantin för ungdomar. Syftet med åtgärden är att få unga arbetslösa i aktivitet och hindra att arbetslösheten passiviserar. Inriktningen på aktiveringsinsatsen ska vara sysselsättning inom miljö, skogsvård, kulturarvet, omsorg eller skola och ska genomföras inom statliga eller kommunala bolag och verksamheter samt inom ideella organisationer med viss verksamhet. Genom Lyft upprätthålls eller etableras en kontakt med arbetslivet som insatsen kan ses som en investering i vår miljö och omsorg. Lyft ska inom jobbgarantin för ungdomar kunna pågå som längst . Åtgärd 13: Som ett komplement till den utbildning som erbjuds inom jobbgarantin för unga avser regeringen att genomföra en satsning på utbildningsplatser inom folkhögskolorna för ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Satsningen innebär att inskrivna arbetssökande inom jobbgarantin för ungdomar ska kunna erbjudas utbildningsplatser på en folkhögskola. Den anpassade pedagogik som används på folkhögskolorna kan vara ett sätt att få ungdomar som inte slutfört en grundskole- eller gymnasieutbildning att återfå motivationen att studera. Målgruppen ska erbjudas en lång utbildning som kan innehålla kurser av orienterande, repeterande och motivationshöjande karaktär som syftar till att underlätta för den enskilde att påbörja eller återgå till reguljär utbildning. Arbetslivsinriktad rehabilitering inom ramen för jobbgarantin för ungdomar Åtgärd 14: Regeringen avser att öppna möjligheten för arbetslivsinriktad rehabilitering även inom jobbgarantin för unga. Åtgärden innebär att även ungdomar inom jobbgarantin kommer att kunna ta del av de tjänster och den specialistkompetens som finns inom Arbetsförmedlingens arbetslivsinriktade rehabilitering, liksom av de Skr. 2009/10:53 insatser och program som finns inom ramen för detta. Deltagande i jobbgarantin på deltid Åtgärd 15: Regeringen avser att ge deltagare i jobbgarantin för ungdomar som har fyllt möjlighet att delta i jobbgarantin på deltid och möjlighet att studera inom den kommunala utvecklingsersättning på deltid. Åtgärden syftar till att öka motivationen för studier och tydliggöra utbildningens betydelse på arbetsmarknaden. Den väntas också bidra till att deltagarna i högre grad väljer att gå över till att studera på heltid. Åtgärden avses också gälla för ungdomar som deltar i svenskundervisning för invandrare (sfi) på deltid som de resterande tid deltar i andra aktiviteter inom jobbgarantin. Syftet är att sfi i större utsträckning ska kunna kombineras med arbetslivsinriktade Stöd till start av näringsverksamhet för ungdomar Åtgärd 16: Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att deltagare inom jobbgarantin för ungdomar ska kunna ta del av stöd till start av näringsverksamhet. Ett sätt för unga att komma in på arbetsmarknaden kan vara att starta eget En utvärdering av (RiR 2008:24) visar att stöd till start av näringsverksamhet är framgångsrikt jämfört med att vara öppet arbetslös eller att delta i övriga arbetsmarknadspolitiska program. Utvärderingen visade att deltagarna i stöd till start av näringsverksamhet i relation till dessa jämförelsegrupper bl.a. hade större sannolikhet att få reguljära arbeten och lägre risk för att komma tillbaka till Arbetsförmedlingen som arbetslösa. Strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet Åtgärd 17: presenterade regeringen en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet som syftar till att entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom hela Skolan lägger grunden för ett positivt förhållningssätt till Utbildning som inspirerar till entreprenörskap kan bidra till att fler unga människor kan och vill starta och driva företag. företag som bygger på nya idéer är viktigt för att öka sysselsättningen, för att förstärka utvecklingskraften i hela och för att stärka konkurrenskraft i en alltmer globaliserad värld. handlar inte bara om att starta och utveckla företag, utan också om att Skr. 2009/10:53 tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. kvaliteter som alla människor, oavsett om de är elever, företagare eller anställda, har nytta av. Satsning på unga innovatörer Åtgärd 18: Regeringen avser att vidta åtgärder för att stimulera unga innovatörer att kommersialisera sina idéer. Detta ska ske i nära samarbete med utbildningsinstitutioner, företag och företagarorganisationer. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en satsning som syftar till att stimulera förverkligandet av unga innovatörers idéer. Genom att fokusera på unga människor kan innovationspotentialen för näringslivets framtida utveckling frigöras. kommer insatserna att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden genom att ge möjligheter till kompetensutveckling och att utveckla nätverk samt genom att vara en språngbräda till eget företagande. För genomförandet av satsningen avsätts 20102012. Studie av kommunala insatser Åtgärd 19: Regeringen har gett i uppdrag att genom en studie med fokus på kommuner med lokala utvecklingsavtal belysa metoder för hur kommuner, i samverkan med andra aktörer, kan stödja ungdomar mellan som varken arbetar eller studerar att komma in på arbetsmarknaden eller påbörja vidare studier. hade under 2004-2007 i uppdrag att stimulera utvecklingen av s.k. navigatorverksamheter med huvudman. På en navigatorverksamhet samordnas kommunens, myndigheternas, närings- och föreningslivets resurser för att unga arbetslösa ska få jobb. Totalt fördelades till 28 kommunala navigatorverksamheter. Utvärderingen av satsningen visade att stödet förstärkte och påskyndade samverkansprocesser i kommuner. Det saknas dock en samlad bild av hur många navigatorverksamheter och andra liknande verksamheter som finns i . I stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen är sysselsättningsgraden bland unga lägre än bland unga i genomsnitt. Inte minst med anledning av den pågående lågkonjunkturen är det angeläget att belysa framgångsrika metoder för kommuners arbete med att stödja unga som varken arbetar eller studerar att komma in på arbetsmarknaden alternativt påbörja fortsatta studier. Förhindra skuldsättning av barn och ungdom Åtgärd 20: Regeringen avser att föreslå ändringar i bl.a. hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt tandvårdslagen (1985:125), så att det tydligt ska framgå att det är förmyndaren som är ansvarig för avgifter för underårigas vård och även för avgifter för uteblivna vård- och tandvårdsbesök. Flera landsting har valt att ta ut en vårdavgift för barn och ungdomars besök inom hälso- och sjukvården samt avgifter för uteblivna vård- och tandvårdsbesök. Ett problem är dock att landstingen hanterar underårigas obetalda avgifter på olika sätt. Mer än hälften av landstingen väljer att se barnet eller ungdomen som gäldenär, vilket innebär att flera väljer att kräva barn och ungdomar på betalning av skulder efter det att de har fyllt . Ungdomarna riskerar därför att tvingas gå in i vuxenlivet med skulder. En lagändring skulle innebära att ungdomar inte kan skuldsättas på grund av att deras föräldrar inte betalar deras vårdavgifter. Åtgärd 21: Regeringen avser att lägga fram ett förslag till ny konsumentkreditlag som en följd av att ett nytt EG-direktiv om konsumentkrediter ska genomföras i svensk rätt. Problemen kring s.k. sms-lån och liknande lån utgör en central del i detta arbete. pågår arbete med ett förslag till en ny konsumentkreditlag som ska genomföra ett nytt EG-direktiv om konsumentkrediter. Direktivet innehåller bestämmelser om bl.a. kreditprövning, information om ränta och avgifter och ångerrätt för konsumenter. Inriktningen på arbetet är att bl.a. reglerna om kreditprövning och information om effektiv ränta ska gälla också för sms-lån och liknande lån. Åtgärd 22: Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av studenternas bostadssituation. Översynen ska utgå från ett antal orter med olika bostadsmarknadssituation för studenterna. Syftet med uppdraget är att regeringen ska få en fördjupad bild av studenternas nuvarande och framtida boendesituation. uppdraget ska även bedöma hur Studiesociala kommitténs (U2007:13) förslag kan påverka studenternas boendesituation. utreda hur byggregler tillämpas när det gäller byggande av studentbostäder och identifiera eventuella problem när det gäller produktionen av studentbostäder. Om ser behov av författningsändringar ska de lämna förslag på sådana. Lättare att hyra ut sin bostad Åtgärd 23: Regeringen har initierat en rad förändringar i syfte att underlätta för privatpersoner att hyra ut den egna bostaden. Därmed kan hyresmarknaden utvecklas och det befintliga bostadsbeståndet utnyttjas bättre. Regeringens bedömning är att ett regelverk som förenklar och gör det billigare att hyra ut sin egen bostad kan skapa fler lediga bostäder, framför allt för ungdomar och studenter som snabbt behöver hitta ett billigt boende. Förändringarna innebär exempelvis utökade möjligheter att få tillstånd att hyra ut sin bostad i andra hand och ett höjt schablonavdrag för hyresintäkter från andrahandsuthyrning. Samtliga förändringar gäller . Åtgärd 24: Regeringen kommer under 20092011 fortsätta sin satsning på att förbättra vården och omsorgen för de barn och unga som lider av Det gäller bl.a. en förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin samt att fortsätta utvecklingen av första linjens vård och omsorg med hjälp av ett flertal modellområden. Insatserna är en del av regeringens samlade psykiatrisatsning. satsningen finns det fyra prioriterade områden och barn och unga är ett Regeringen avsätter cirka 900 miljoner , varav nästan en tredjedel är avsedda för insatser riktade mot barn och unga med psykisk Målet är att vården och omsorgen ska vara lättillgänglig och likvärdig över hela landet och att den ska utgå från varje barns och ungdoms specifika behov. Nationell kartläggning av barns och ungas psykiska hälsa Åtgärd 25: genomför på regeringens uppdrag en rikstäckande kartläggning av barn och ungdomars psykiska hälsa. Resultaten av totalundersökningen, som kommer att förmedlas till varje enskild kommun, redovisas för hela landet, kommun för kommun och skola för skola. På så sätt kan den enskilda kommunen jämföra sig med genomsnittet för hela landet, och skolorna i kommunen kan jämföra sina resultat med varandra. är att underlätta för kommuner att bedriva ett kunskapsbaserat och Barn och ungdomar är en särskilt angelägen målgrupp för det lokala och regionala hälsofrämjande folkhälsoarbetet. För att säkerställa att insatser riktade till barn och ungdomar har avsedd effekt måste de följas upp och För kommuner och andra lokala aktörer är det angeläget att veta hur den totala hälsobilden ser ut i den egna kommunen. systematiskt kvalitetssäkrat folkhälsohälsoarbete kan kommunen få kunskap om huruvida de hälsofrämjande och förebyggande insatserna har haft avsedd effekt eller om det behövs mer, eller andra, initiativ för främja barn och ungdomars psykiska hälsa. Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd Åtgärd 26: Regeringen har lanserat en strategi för ett utvecklat Den nationella strategin för föräldrastöd är en del av regeringens samlade långsiktiga satsning på att främja hälsa och att förebygga ohälsa bland barn och ungdomar. Strategin är tänkt att dels inspirera kommuner och landsting att utveckla stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap, dels utgöra ett praktiskt stöd i det organisatoriska planerings- och utvecklingsarbetet. Den nationella strategin för föräldrastöd (S2009.001a) är en strategi för ett universellt förebyggande föräldrastöd, dvs. att alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp. Målsättningen är att via föräldrarna främja barns och ungas hälsa och positiva utveckling och maximera deras skydd mot ohälsa och sociala problem. Strategins övergripande mål är att alla föräldrar ska erbjudas föräldrastöd under barnets uppväxt . därutöver följande tre delmål. Ökad samverkan kring föräldrastöd mellan aktörer vars verksamhet riktar sig till föräldrar. Ökat antal hälsofrämjande arenor och mötesplatser för föräldrar. Ökat antal föräldrastödsaktörer med utbildning i hälsofrämjande metoder och universella evidensbaserade föräldrastödsprogram. Utredning om händelseanalyser ett verktyg i det Åtgärd 27: Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska klargöra och analysera förutsättningarna för att inom hälso- och sjukvårdens och område utveckla och förbättra händelseanalyser av Det stora antalet självmord och självmordsförsök liksom de samhällsekonomiska kostnaderna och det psykiska lidande detta medför innebär att självmordstankar, självmordsförsök och självmord utgör ett Ett effektivt självmordsförebyggande arbete grundar sig på insikten att självmord och självmordsförsök går att förebygga. förutsättning är emellertid att de självmordsförebyggande åtgärderna samordnas inom och mellan samhällets olika verksamhetsområden såsom förebyggande hälsovård, sjukvård, socialtjänst, kriminalvården, barnomsorg och skola samt äldrevård och högre utbildningar. förebygga självmord krävs ett brett sektorsövergripande samarbete och Skr. 2009/10:53 samverkan mellan lokala, regionala och nationella aktörer. Utredaren ska ge förslag på hur de nya kunskaper som framkommer genom händelseanalyser kan föras över till regional eller lokal nivå med syfte att dessa kunskaper ska kunna komma till praktisk användning i det självmordspreventiva arbetet. Uppdraget ska redovisas (dir. 2009:79). Stärkt barnrättsperspektiv i tillsynen över Åtgärd 28: har på regeringens förslag beslutat att länsstyrelsernas tillsyn över förs över till och samordnas med tillsyn av hälso- och sjukvården. träder en rad författningsändringar i kraft i syfte att stärka barnrättsperspektivet i tillsynen.