prop · GX0334 · 2009-10-21 00:00:00 — Anpassa utbildningssystemet till nya kompetenskrav. Förbättra kvaliteten och öka måluppfyllelsen i utbildningssystemet chans att möta den globala utmaningen är att satsa på kunskap. Vår främsta konkurrensfördel måste vara innovativa och kunniga medborgare. Här spelar utbildningsväsendet en avgörande roll. Utbildning är också viktigt eftersom människor växer med kunskap och möjligheten att lära sig något nytt. Den stärker individernas position i samhället och på arbetsmarknaden, vilket kan vara avgörande för deras framtid. De åtgärder som beskrivs i detta avsnitt genomförs i enlighet med Strategin för livslångt lärande (dnr U2007/3110/). Åtgärderna syftar till att säkra tillgången till utbildning av god kvalitet inom alla utbildningsområden samt stärka samverkan mellan utbildning och arbetsliv. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och grundskola Under det senaste årtiondet har det pedagogiska inslaget i förskolan fått en allt större betydelse. Tidig pedagogisk stimulans ökar barns förmåga och lust att lära. Inte minst gynnas barnens språkliga och matematiska utveckling. Regeringen har presenterat ett antal åtgärder för att utveckla och stärka förskolans pedagogiska uppdrag. Regeringen har bland annat gett i uppdrag att ge förslag på förtydliganden och kompletteringar av vissa mål i förskolans läroplan. Uppdraget redovisades till . En särskild fortbildningssatsning Förskolelyftet har även gett personal inom förskolan möjlighet att förstärka sin kompetens. omfattar förslagen 2011. 2009/10:34 74 Regeringen har dessutom föreslagit att införa allmän förskola även för treåringar, i likhet med reglerna för 45-åringar. beslutade att allmän förskola för treåringar ska införas fr.o.m. . Det innebär att alla barn ska erbjudas minst 525 avgiftsfria timmar i förskola från och med höstterminen det år de fyller . Grundtanken är att ingen familj på grund av ekonomin ska behöva avstå från att låta sitt barn delta i förskolans verksamhet. I enlighet med regeringens förslag fattade beslut om att fr.o.m. införa en barnomsorgspeng. Syftet med detta är att utveckla mångfalden inom förskoleverksamhet och i skolbarnsomsorg. Genom att kommuner görs skyldiga att ge bidrag även till pedagogisk omsorg i enskild regi, exempelvis familjedaghem och liknande verksamheter, får varje familj möjlighet att i större utsträckning bestämma i vilken typ av verksamhet deras barn ska delta i. Regeringen har i en särskild satsning avsatt under 20082010 för att stärka skolhuvudmäns och skolors arbete med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Elever som riskerar att inte nå målen är en prioriterad grupp med detta stimulansbidrag och fokus ska ligga på de tidiga årskurserna i . Ett mål- och resultatinriktat system kräver kontinuerlig uppföljning och utvärdering för att möjliggöra en bedömning om de nationella målen har uppnåtts och för att vidta relevanta åtgärder. beslutade om nya läroplaner för skolan i enlighet med regeringens proposition Tydligare mål och kunskapskrav nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189). Detta innebär att varje skolform , specialskolan, sameskolan och den obligatoriska särskolan ska ha en egen samlad läroplan. Läroplanen ska innehålla skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer för utbildningen samt kursplaner för , specialskolan, sameskolan och den obligatoriska särskolan. Kursplanerna ska kompletteras med föreskrifter om kunskapskrav för varje ämne alternativt ämnesområde. inrättades och övertog därmed ansvar för nationell tillsyn och kvalitetsgranskning samt tillståndsprövning vad gäller bl.a. fristående skolor. Genom att kunna fokusera på sitt gransknings- och kontrolluppdrag kan verksamheten effektiviseras, med förbättrade möjligheter till metodutveckling och tätare granskningar. fullföljdes det s.k. sexårsuppdraget, vilket innebär att alla kommuner och skolor inspekterats . Ambitionen är , efter ett inledande uppbyggnadsskede, att utöka verksamheten såväl till innehåll som frekvens. En särskild utredare har fått i uppdrag att se över nuvarande resurser för utvärdering inom utbildningsområdet. Utredningen, som antagit namnet Utredningen om utvärdering av utbildning (U 2008:10), ska redovisa sina förslag . Från och med /09 ska varje elev i den individuella utvecklingsplanen ges skriftliga omdömen i varje ämne som eleven undervisats i från och med årskurs 1 i . Nationella mål för årskurs 3 i ämnena svenska, svenska som andra språk och matematik införs från och med /09 och nationella ämnesprov i årskurs 3 införs i samma ämnen . Vidare införs obligatoriska ämnesprov i årskurs 9 i biologi, kemi och fysik för att stärka uppföljningen av elevers kunskaper och öka likvärdigheten i lärares bedömning och betygssättning. De nationella ämnesproven i årskurs 3 och 9 har utprovats . 2009/10:34 75 Vidare beslutade om en ny betygsskala i enlighet med regeringens proposition En ny betygsskala (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Detta innebär att en betygsskala med sex steg ska användas när betyg sätts inom det offentliga skolväsendet. Den nya betygskalan ska bidra till att tydliggöra kunskapsprogressionen hos eleverna och öka förutsättningarna för en likvärdig bedömning av elevernas kunskaper. Satsningen Skapande skola i årskurs 79 introducerades och syftar till att främja bl.a. kreativitet och innovation och integrera kulturella och konstnärliga uttryck i skolans lärande. Satsningen innebär en tydligare samordning mellan skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål om barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande. En utbyggnad av Skapande skola kommer att ske till årskurserna 46. , 20082010, satsar regeringen på en rad åtgärder för att bryta traditionella könsmönster i skolan och främja jämställdhet. Bland annat har en jämställdhetsdelegation för skolan inrättats med uppgift att analysera könsskillnader i utbildningsresultat, utvärdera metoder för att bryta traditionella könsmönster, samt föreslå lämpliga insatser. Vidare har i uppdrag att genomföra ett flertal insatser som exempelvis att fortbilda lärare och annan skolpersonal om könsmönster och hederstraditioner samt att stödja elevhälsan för att förebygga psykisk ohälsa. Den nuvarande skollagen är och det finns ett stort behov av att skapa en ny, modern och tydlig struktur för skollagstiftningen. Regeringen avser att göra just detta , och har även avsatt medel för en del skärpningar i lagen, som bl.a. rör förstärkt elevhälsa och ökad rätt till skolbibliotek. Gymnasieskolan Arbetslösheten bland svenska ungdomar är hög, bland de högsta i (se avsnitt 4.2). fullföljer alltför få unga en gymnasieutbildning med godkända betyg. lämnade regeringen propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) med förslag till en ny reformerad gymnasieskola. Regeringen anser att de högskoleförberedande programmen måste ge en bättre förberedelse för fortsatta studier. För att motverka att elever med bristande förkunskaper tas emot till de högskoleförberedande programmen har regeringen föreslagit nya behörighetsregler för dessa program. Regeringens anser vidare att gymnasieskolans yrkesprogram bättre måste förbereda eleverna för yrkeslivet. Därför ska tiden till fördjupning i yrkesämnena öka. Elever har olika sätt att lära. En del föredrar ett produktionsnära, verklighetsbaserat lärande i arbetslivet. Därför ska lärlingsutbildning införas som en ordinarie studieväg inom gymnasieskolan. Vidare ska samverkan på nationell nivå mellan och branschföreträdare öka genom införande av nationella råd för yrkesprogrammen, något bl.a. rekommenderat (, Learning for , ). Genom införandet av en gymnasieexamen som kan avläggas som yrkesexamen eller högskoleförberedande examen införs ett tydligt resultatmått och förutsättningarna för nationell målstyrning ökar. Därigenom ökar den nationella likvärdigheten vilket leder till högre kvalitet. Avsikten är att elever ska kunna tas in till den nya reformerade gymnasieskolan 2011, under förutsättning att bifaller propositionen. 2009/10:34 76 Regeringen har i budgetpropositionen förslagit att avsätts 20102012 för att genomföra gymnasiereformen och vissa andra skolreformer. Den försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning som genomförs för utbildningar som startar 20082010 har utvidgats från ursprungligen 4 000 nya platser till 6 000 platser . /09 började cirka 3 700 elever en lärlingsutbildning. Gymnasial lärlingsutbildning syftar till att ge eleverna en grundläggande yrkesutbildning, ökad arbetslivserfarenhet och en möjlighet att under en handledares ledning, på en arbetsplats, få fördjupade kunskaper inom yrkesområdet. En nationell lärlingskommitté, där branschföreträdare är representerade, har fått i uppdrag att främja försöksverksamheten, att följa upp dess resultat och måluppfyllelse ur näringslivets behov och att uppmärksamma utvecklingsbehov (dir. 2008:106). Vidare har en särskild utredare fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inom gymnasial lärlingsutbildning kombinera anställning och studier, något som är vanligt i andra länder (dir. 2009:70). Vuxenutbildning Vuxenutbildning är viktig, både för samhället och för de enskilda individernas livslånga lärande. En arbetsgrupp inom har redovisat ett uppdrag att undersöka och lämna alternativa förslag på hur en rättighet för vuxna att ta del av gymnasial vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning för utvecklingsstörda kan utformas. Utgångspunkten för uppdraget har varit att den enskilde ska ha rätt att studera inom vuxenutbildning (komvux) för att uppnå grundläggande behörighet att delta i högskoleutbildning. deltar aktivt i arbetet med det OECD-initierade program som avser att mäta den vuxna befolkningens kunskaper och kompetens i ett antal länder, Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC). En viktig utgångspunkt för samhällets satsningar på vuxenutbildning är att den enskildes önskemål och behov i hög grad ska vara styrande. När det gäller bl.a. komvux avser regeringen därför att lämna förslag om att förbättra förutsättningarna för kommuner att låta andra anordna utbildningen. Den planerade propositionen är tänkt att innehålla förslag om utökade möjligheter att överlämna myndighetsutövning vid Sk utbildning på entreprenad och möjlighet att bedriva svenskundervisning för invandrare i folkhögskola. Propositionen planeras att lämnas till före utgången av 2009. r. 2009/10:34 77 För att möta lågkonjunkturen och större ungdomskullar har regeringen bl.a. beslutat att kraftigt öka antalet utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux). Satsningarna möjliggör även för de individer som redan har en teoretisk gymnasieutbildning att läsa in yrkesinriktade kurser, vilket är en viktig förändring i urvalsreglerna. Kommunerna har även möjlighet att inom ramen för satsningen erbjuda yrkesinriktad svenskundervisning kopplad till utbildning i yrkeskurserna. För att kunna utvärdera satsningarna kommer det ske en uppföljning på individnivå. Med anledning av den pågående lågkonjunkturen och större ungdomskullar har regeringen i budgetpropositionen aviserat en ökning om ytterligare cirka 10 000 platser inom yrkesvux respektive 2011. Folkbildningen spelar en viktig roll när det gäller vuxnas möjligheter till lärande, inte minst för dem med svag utbildningsbakgrund. Det har fastställts sju verksamhetsområden vad gäller statsbidraget till folkbildningen. Ett av dessa områden är det livslånga lärandet, som t.ex. kan avse att bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings och utbildningsnivån i samhället. Individer som kommer i fråga är t.ex. de med funktionsnedsättning. har bl.a. lämnat rapporten och digital delaktighet, slutrapport , där möjligheter att förbättra förutsättningarna för äldre och andra berörda grupper att använda den moderna tekniken beskrivs. Undervisning i svenska för invandrare Regeringen fokuserar också på svenskundervisningen för invandrare (sfi). Regeringen vill se förbättrade resultat och genomströmning av deltagare i sfi. Regeringen har därför beslutat om att införa nya nationella slutprov för de olika kurserna. Proven ska vara IT-baserade och vara möjliga att använda från . Lärarnas kompetens är avgörande för resultaten och det finns möjlighet för berörda lärare att fortbilda sig inom ramen för det s.k. lärarlyftet. Regeringen har beslutat om en försöksverksamhet medprestationsbaserad stimulansersättning inom sfi (sfi-bonus) i 13 kommuner fr.o.m. . Försöksverksamheten innebär en prövning av i vilken utsträckning ekonomiska incitament kan bidra till att deltagarna snabbare lär sig svenska och därmed förbättrar sina möjligheter att få ett arbete. Regeringen har också för avsikt att låta utreda om en tidsbegränsning inom sfi kan motverka inlåsningseffekter och öka genomströmningen i utbildningen. Eftergymnasial yrkesutbildning För att säkra kvaliteten i de eftergymnasiala yrkesutbildningarna som inte utgör högskoleutbildning inrättade regeringen Skr. 2009/10:34 78 Myndigheten för . Inom ramverket samlas eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte utgör högskoleutbildningar. Det gemensamma regelverket för eftergymnasiala yrkesutbildningar avser bl.a. tydligare uppföljning och utvärdering och avsikten är att öka transparensen och rättsäkerheten för de studerande. Införandet av möjliggör ökad effektivitet och nationell prioritering av utbildningar. Det innebär att den eftergymnasiala yrkesutbildningen i än högre grad styrs mot arbetslivets behov av rätt kompetens och hög kvalitet. Fler platser inom riktade till arbetsmarknadens bristyrken skapar möjligheter för fler att få ett arbete. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit fler utbildningsplatser inom under 20102011. Högre utbildning För att mildra effekten av ökad arbetslöshet är det angeläget att kombinera aktiva arbetsmarknadsfrågor med satsningar inom utbildningsväsendet. erfarenheter visar att antalet sökande till högre utbildning ökar vid lågkonjunkturer. Fler studenter väljer också att stanna kvar i utbildning genom att komplettera med någon ytterligare kurs i avvaktan på att det blir lättare att få jobb. Mot denna bakgrund har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) föreslagit en satsning på 10 000 nya högskoleplatser . innebär detta att regeringen föreslår att tillförs universitet och högskolor för nya platser. Dessa platser och medel för dem beräknas för respektive lärosäte även . Regeringen avser att återkomma med förslag om att ta ut studieavgifter av s.k. tredjelandsstudenter . Genom att ta ut studieavgifter av tredjelandsstudenter frigörs ett ekonomiskt utrymme motsvarande det utrymme av grundutbildningsanslagen som används för tredjelandsstudenter. bör detta frigjorda utrymme fortsatt disponeras av universitet och högskolor för grundutbildning och kan då användas att trappa ned den tillfälliga satsningen på högskoleplatser och 2011. Stärkt kvalitet i den högre utbildningen är fortsatt högprioriterat. En statlig utredning (SOU 2007:81) har haft i uppdrag att se över systemet för fördelning av resurser till universitet och högskolor. En viktig utgångspunkt för utredningen var att resurser i större utsträckning ska tilldelas efter kvalitet. infördes en ny modell för tilldelning av resurser där delar av det statliga forskningsanslaget till universitet och högskolor är kopplat till kvalitetsindikatorer (prop. 2008/09:50). Därigenom förväntas incitamenten öka för att lärosätena ska prioritera och kraftsamla sin forskning, vilket i förlängningen leder till att kvaliteten på svensk forskning och dess internationella konkurrenskraft ökar. har fått i uppdrag att föreslå ett nytt system för kvalitetsutvärdering av högskoleutbildningar. En proposition planeras att lämnas till . Som nämndes uppföljningsrapport av handlingsplanen verkar regeringen för att den politiska styrningen av universitet och högskolor ska minska och universitets och högskolors autonomi stärkas. överlämnade den s.k. sitt betänkande Självständiga lärosäten (SOU 2008:104) till regeringen. Huvudförslaget i betänkandet är att universitet och högskolor ska upphöra att vara statliga myndigheter och i stället övergå i en ny offentligrättslig organisationsform, självständiga lärosäten, och därmed utgöra juridiska personer. Betänkandet har remitterats, det finns betydande skillnader i remissinstansernas synpunkter, och regeringen avser att återkomma till i denna fråga. 2009/10:34 79 Regeringen stöder också olika former av samarbeten och även samgåenden mellan lärosäten som innebär stärkta utbildnings- och forskningsmiljöer samt ökad konkurrenskraft nationellt och internationellt. Regeringen har tillsatt en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Delegationen ska stödja insatser och föreslå åtgärder som främjar jämställdhet i högskolan. Studiestöd Regeringen mottog betänkandet Stärkt stöd för studier tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28), med förslag om hur studiemedlet kan användas som ett verktyg för ökad genomströmning i den högre utbildningen och om studiestödsadministrationen och regelverket för studiemedelssystemet. Vidare föreslår utredningen att högskolor bör ta ett ökat ansvar för genomströmning. Möjligheten att få studiemedel med en högre bidragsnivå har utökats tillfälligt för arbetslösa oavsett tidigare utbildning vid studier på statsbidragsberättigad yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att studiemedlet höjs fr.o.m. . Vidare föreslår regeringen en höjning av det s.k. fribeloppet fr.o.m. . Satsning på ny lärarutbildning, lärare och skolledare måste lyckas rekrytera de mest lämpade personerna till läraryrket och behålla de lärare som redan finns i skolväsendet. Det handlar om att ge lärarstudenterna en god utbildning, fylla på med kunskap när så behövs och låta alla lärare utvecklas i sin profession. Lärarutbildningen måste hålla hög kvalitet och förbereda studenterna för ett yrkesliv i skolan. Utbildningens kvalitet och status i den akademiska världen är också avgörande för rekryteringen. överlämnade Utredningen om en ny lärarutbildning sitt betänkande En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) och Utredningen om utbildning till yrkeslärare överlämnade betänkandet Yrkeskunnande en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen (SOU 2008:112) till regeringen. Betänkandena har remitterats och regeringen avser att återkomma till i denna fråga. För att öka lärares kompetens och därmed undervisningens kvalitet genomför regeringen en stor satsning på fortbildning av yrkesverksamma behöriga lärare. har beräknats att avsättas för 20072011 för att ge lärare möjlighet att fördjupa och bredda sitt Skr. 2009/10:34 80 kunnande inom ämnen och ämnesdidaktik. Totalt ska 30 000 behöriga lärare ges möjlighet till fortbildning . Syftet med satsningen är att stärka lärares kompetens för att fler elever ska nå målen i skolan. har av landets lärare deltagit i fortbildningen. Det är ännu för tidigt att uttala sig om effekten av satsningen. Det finns dock indikationer på att lärare är mycket nöjda med fortbildningen och bedömer att den bidragit till att förändra undervisningen i syfte att öka elevernas måluppfyllelse. Statskontoret har fått regeringens uppdrag att utvärdera satsningen på utbildning av lärare. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har dessutom gett nio lärosäten i uppdrag att anordna speciallärarutbildning för att stärka lärares kompetens att ge individanpassat stöd till elever. Därutöver har en statlig utredning (SOU 2008:52) föreslagit skärpta behörighetsregler och ett auktorisationssystem för lärare. Genom förslagen förtydligas vikten av lärares utbildning och kompetens. startade även en ny statligt reglerad befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktioner i skola, förskola och fritidshem. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en särskild satsning på yrkeslärare, en yrkesgrupp som det riskerar att bli brist på. Regeringen har vidare föreslagit en satsning på vidareutbildning av obehöriga lärare. Samverkan mellan utbildning och arbetsliv Regeringen har på olika sätt tagit initiativ till satsningar som syftar till att förbättra samverkan mellan utbildning och arbetsliv. I propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) betonas gymnasieskolans ansvar för att ge eleverna kunskaper i entreprenörskap. Vidare presenterade regeringen en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Strategin beskriver varför entreprenörskap är viktigt såväl för att ge kunskaper till den som vill starta och driva företag som för att stimulera ungas kreativitet. Entreprenörskap handlar om att utveckla nya idéer och att omsätta dessa idéer i praktiken. Strategin innehåller elva åtgärder för att stimulera att entreprenörskap genomsyrar utbildningen. Några exempel på åtgärder är att entreprenörskap lyfts fram i styrdokumenten för grund- och gymnasieskolan, att en kartläggning av det arbete som pågår inom grund och gymnasieskola när det gäller entreprenörskap genomförs samt att två högskoleutbildningar på avancerad nivå i entreprenörskap och innovation till högsta internationella klass utvecklas. I budgetpropositionen aviserade regeringen insatser för prioriterade områden såsom matematik, naturvetenskap och teknik. Regeringen har bland annat tillsatt en Teknikdelegation med representanter från såväl näringslivet som myndigheter och organisationer (dir. Delegationen ska kartlägga och uppmärksamma behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap , teknik och informations- och kommunikationsteknik samt öka intresset för och deltagandet i utbildningar inom dessa områden. Teknikdelegationen ska redovisa uppdraget . 2009/10:34 81 Universitet och högskolor har enligt högskolelagen (1992:1434) i uppgift att samverka med det omgivande samhället och att verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kan komma till nytta. Lärosätenas arbete har i det avseendet utvecklats och fördjupats väsentligt . Lärosätena arbetar i stor utsträckning med samverkansuppgiften som ett förhållningssätt utifrån de tre komponenterna demokratiutveckling, kunskapsutveckling och bättre utbildning. Exempel på aktiviteter som ökat kraftigt är utbildning i entreprenörskap och utveckling av mentorskapsrelationer för studenterna. Under 20042007 hade Valideringsdelegationen i uppgift att bl.a. bedriva och stödja utveckling av metoder och verksamhetsformer, stärka och främja ett regionalt samarbete samt utforma förslag om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa en verksamhet med validering. Valideringsdelegationens arbete har visat att en myndighet bör ha det nationella ansvaret för utveckling, strategi och kvalitetssäkring i fråga om validering. För att valideringen ska utvecklas har Myndigheten för fått i uppdrag att vara en nationell samordnare vad gäller validering. Myndigheten ska också samverka med berörda myndigheter avseende validering och ansvara för bedömning av utländska eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte utgör högskoleutbildningar . Främjandet av utbildningsväsendets och branschernas medverkan i valideringsarbetet samt metodutvecklingen och standardiseringen inom området kommer att sätta ett tydligare fokus på validering framöver. avser att genomföra rekommendationen om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (2008/C 111/01), European Qualifications Framework (EQF) och att skapa ett nationellt ramverk för kvalifikationer. Åtgärder och förändringar som är nödvändiga för att uppfylla rekommendationens krav bör vidtas. Det nationella ramverket bör i första hand omfatta utbildningarna inom det offentliga utbildningssystemet men även intressenter utanför det offentliga utbildningssystemet bör under vissa förutsättningar kunna erbjudas att ansluta sina kvalifikationer.