prop · GX031d22 · 2009-09-21 00:00:00 — En förutsättning för utformningen av det nya regelverket är att tillstånd endast ges till nya reaktorer om de ersätter någon av nuvarande tio reaktorer och endast på befintliga platser. Regeringen har fattat beslut om ytterligare tilläggsdirektiv för nämnda utredning, rörande förutsättningarna för ett utökat atomansvar vid händelser av olyckor i kärnkraftsverken. Utredaren ska överväga och föreslå vilken omfattning som bör gälla för anläggningsinnehavarens skyldighet att finansiellt garantera ersättning till den som drabbas av en radiologisk skada. Miljö, hälsa och klimat Enligt Energiindikatorer 2009 (grundindikator 15) var koldioxidutsläppen lägre än . Utsläppen av koldioxid från bostäder och service har kontinuerligt minskat. Detta beror till stor del på att oljeanvändningen har minskat och i stor utsträckning ersatts av biobränslen, värmepumpar, el och fjärrvärme. Detta har lett till att el- och fjärrvärmeanvändningen ökat. Denna ökning har dock skett utan motsvarande utsläppsökning inom energisektorn där el- och fjärrvärmeproduktion ingår. Detta kan förklaras med att den tillkomande el- och fjärrvärmeproduktionen i stor utsträckning baseras på ickefossila energibärare, främst biobränslen. Utsläppsintensiteten i transportsektorn har minskat, dvs. utsläppen har ökat i långsammare takt än transportarbetet, vilket kan förklaras av bränslesnålare bilar och en ökad låginblandning av biodrivmedel i bensin och diesel. Av grundindikator 16 framgår att svaveldioxidutsläppen var mindre än en tredjedel jämfört med utsläppen . Industri- och energisektorerna utgör de största utsläppskällorna. Utsläppen från sektorerna bostäder, service, övrigsektorn och transporter är mycket små. De totala svaveldioxidutsläppen uppgick till ca . Det finns därför marginaler för att uppnå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning, som är . Utsläppen av kvävedioxider, grundindikator 17, har totalt sett minskat med till 2007. Transportsektorn är den största utsläppskällan. De totala kväveoxidutsläppen uppgick till . Med nuvarande minskningstakt finns förutsättningar att nå målet för om , men det förutsätter att utsläppen fortsätter att minska i snabbare takt än . Till följd av inträffade och befarade försörjningskriser, och mot bakgrund av klimatfrågans allt större betydelse, har energipolitiken fortsatt att ligga högt på den internationella dagordningen. Vid Europeiska rådets vårtoppmöte fattades ett banbrytande beslut om en integrerad klimat- och energipolitik. I centrum för beslutet stod ett övergripande klimatmål i form av ett ensidigt åtagande om att minska unionens utsläpp av växthusgaser till 2020 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 jämfört med , vilket inom ramen för en internationell överenskommelse skulle skärpas till . I syfte att kunna leva upp till detta mål antog också en omfattande energihandlingsplan för åren 2007 2009. Denna slog fast att EU:s energipolitik vilar på tre pelare; konkurrenskraft, miljömässig hållbarhet samt försörjningstrygghet. I handlingsplanen sattes även mål på EUnivå för energieffektivisering och förnybar energi på . Handlingsplanen behandlar också fullbordandet av den inre marknaden för energi, försörjningstrygghetsmekanismer och utveckling av energiteknik. har Europeiska kommissionen lagt fram förslag i linje med målsättningarna under de tre energipolitiska pelarna. Det gäller framför allt det s.k. tredje inremarknadspaketet för el och gas, klimat- och energipaketet där direktivet för främjande av förnybar energi ingår samt den strategiska energiöversynen om försörjningstrygghet. Det regelverk som beslutas på EU-nivå är en viktig utgångspunkt för den svenska energipolitiken . Regeringen har aktivt arbetat för att påverka inriktningen på såväl de övergripande målsättningarna som på de initiativ som reglerar vad som ska omsättas i nationell lagstiftning. har verkat för att EU:s energimarknadslagstiftning ska vidareutvecklas, bl.a. genom effektiv åtskillnad mellan å ena sidan transmissionsverksamhet, å andra sidan produktionsverksamhet och handel med el. har varit starkt pådrivande i arbetet med att sätta upp ett mål på gemenskapsnivå för förnybar energi. I denna process har verkat för att förslagen ska vara förenliga med svenska förhållanden. Detta gäller inte minst de hållbarhetskriterier som ska gälla för biobränslen från ett hållbart skogsbruk. lämnade kommissionen även ett antal förslag till ny och reviderad lagstiftning som gäller energieffektivisering. Förslagen omfattar en revidering av direktivet om byggnaders energiprestanda, ett reviderat och vidgat direktiv för energimärkning av produkter samt ett förslag till direktiv om energimärkning av däck. och slöt en överenskommelse om ett klimat- och energipaket där direktivet om främjande av förnybar energi ingår. I och med denna överenskommelse har klimatmål och mål 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 för användningen av förnybar energi lagts fast för alla medlemsstater. Energipolitiken har även kommit i fokus inom EU:s arbete för återhämtning ur den ekonomiska och finansiella krisen, den s.k. återhämtningsplanen. Planen som beslutades innehåller stöd till ett antal angivna energiinfrastrukturprojekt för el, gas och avskiljning och lagring av koldioxid (CCS). har tillsammans med berörda utländska parter ansökt om sådant stöd hos kommissionen för den s.k. NordBalt förbindelsen mellan och samt i södra . Den slutliga energianvändningen har minskat främst till följd av den ekonomiska krisen men också som en följd av att 2008 var ett betydligt varmare år än normalt. Den långsiktiga trenden med minskad energiintensitet, ökad tillförsel av förnybar energi samt minskad tillförsel av oljeprodukter har emellertid fortsatt. Utvecklingen är därmed positiv. Även vad gäller försörjningstryggheten och påverkan på industrins konkurrenskraft går utvecklingen åt rätt håll med minskad energianvändning per förädlingsvärde. I och med de ökade och pågående investeringarna i ny elproduktionskapacitet bedöms den svenska elbalansen komma att stärkas . Utsläppen av koldioxid, svaveldioxid och kväveoxid har minskat vilket är i linje med de uppsatta politiska målsättningarna. Det fortsatta arbetet med att förverkliga regeringens höga ambitioner inom energiområdet redovisas närmare nedan. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Målet omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i . Detta innebär en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. var det genomsnittliga priset på spotmarknad ca per kWh vilket var betydligt högre än 2007 då det genomsnittliga priset var per kWh. Att priset var högre 2008 beror framför allt på ökade internationella bränslepriser, kabelbrott i som minskade överföringsmöjligheterna från till samt lägre tillrinning i vattenmagasinen. inleddes med välfyllda nordiska vattenmagasin, men nivåerna i de svenska vattenmagasinen var vid slutet av året väsentligt lägre än normalvärdet. ingick en överenskommelse om att förvärva clearingverksamheten, konsultverksamheten och den utomnordiska finansiella marknaden inom och har i och med detta skapat en verksamhet för internationella energiderivat. Kvar i som ägs av och Statnett SF, finns elderivat på den nordiska marknaden. har godkänt att denna kvarvarande verksamhet avyttras (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311), vilket planeras att ske under det närmaste året. , som hanterar den fysiska handeln, ägs fortsatt av de fyra nordiska systemoperatörerna. Elpriset ökade för de vanligaste kontraktsformerna för elkonsumenter 2008 jämfört med . Detta är en avspegling av elpriset på spotmarknaden. Elprisets andel av den totala kostnaden för el har ökat medan nätavgiftens andel har minskat. Utveckling på elmarknaden /2009 till regeringen. I rapporten konstateras att förbrukningen av el i minskat med /2009, jämfört med föregående vinter. Systempriset för el på elbörsen hade en fallande trend /2009, vilket innebar sjunkande elhandelspriser. Prisnedgången var störst för kunder med avtal om rörligt pris eller avtal om fast pris. Marknadsandelen 2008 för de tre största elproducenterna () är på den nordiska elmarknaden . Marknadsandelen för de tre största elproducenterna i (, E.ON och Fortum) i förhållande till den totala svenska elproduktionen har dock ökat från , enligt Energiindikatorer 2009 (indikator nr 19). Hur dominerande de tre största i verksamma elproducenterna kan anses vara beror följaktligen på vilken geografisk marknad som betraktas som relevant, eller . Antalet elhandelsföretag har minskat sedan elmarknadsreformen 1996. Då fanns det drygt 220 elhandelsföretag. 2007 hade dessa minskat till 124, 9 fler än året innan. Endast ett tjugotal av dessa är fristående/oberoende från de tre största företagen. Minskningen av antalet elhandelsföretag beror framför allt på uppköp och sammanslagningar. Statistiken visar, enligt Energiindikatorer 2009, att marknadsandelen för de tre största elhandelsbolagen i var . uppgick den totala elproduktionen i till , vilket var mer än året innan. Vattenkraftsproduktionen ökade jämfört med året innan, vilket till stor del berodde på välfyllda vattenmagasin vid årets början. Elproduktionen i kärnkraftverken blev Vindkraftproduktionen ökade jämfört med , till . tillkom drygt 100 vindkraftverk och fanns 1 080 vindkraftverk i landet med en effekt större än 50 kW vardera. Värmekraftproduktion var något högre än året innan, jämfört med 2007. nåddes en slutlig överenskommelse om det s.k. tredje inremarknadspaketet inom EU i och med att röstade för lagstiftningsförslaget. Regeringen har tillsatt en utredning som ska föreslå anpassningar i svensk lagstiftning och regelverk i övrigt till det reviderade elmarknadsdirektivet, och rådets förordning om villkor för tillträde till nätet för gränsöverskridande 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 handel med el samt till den föreslagna förordningen om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (dir. 2009:21). Utredningsuppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle få i uppdrag att bl.a. lämna förslag till den lagstiftning och det regelverk i övrigt som krävs för att införa en ny ordning där tillsynsmyndigheten godkänner eller fastställer nätföretagens överförings- och anslutningsavgifter innan de får börja gälla (dir. 2006:39). Utredaren redovisade sitt uppdrag i denna del av delbetänkandet Förhandsprövning av nättariffer m.m. (SOU 2007:99). fattade regeringen beslut om propositionen Förhandsprövning av nättariffer (prop. 2008/09:141). har därefter antagit den föreslagna lagen. Beslutet innebär att det tillämpas en ny regleringsmodell som bygger på att elnätstarifferna ska godkännas på förhand av tillsynsmyndigheten. Förhandsprövningen innebär även att företagens administrativa kostnader minskar med ca till följd av förändringen. Regeringen beslutade att i regleringsbrev ge myndigheten i uppdrag att se över om elmarknadsdirektivets bestämmelser avseende funktionell åtskillnad var korrekt genomförda i svensk rätt och att föreslå ändringar om så bedömdes vara nödvändigt. har redovisat uppdraget i rapporten Funktionell åtskillnad mellan företag som ingår i koncerner som bedriver nätverksamhet och produktion av eller handel med el (dnr N2008/6395/E) som har remissbehandlats. I propositionen Avgränsning av elnätsverksamhet föreslås nya regler (prop. 2008/09:216). trädde nya regler i kraft i syfte att öka förtroendet för elmarknadens funktioner, bland annat genom att förenkla byte av elleverantör och ge bättre information till elkunderna. begärde dock avseende frågan om anvisad balansansvarig för el enligt ellagen att regeringen skulle återkomma med nytt förslag till . I propositionen Vissa ändringar av balansansvaret på el- och naturgasmarknaderna (prop. 2008/09:168) lämnades förslag som bl.a. innebär att en elleverantör som med kort varsel står utan balansansvarig, med vissa undantag, ska få en tidsfrist för att återställa sitt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Propositionen godkändes av (bet. 2008/09:NU23, rskr. 2008/09:268) och de nya reglerna trädde i kraft . En av de grundläggande uppgifterna för är att säkerställa att nätföretagens överföring av el bedrivs leveranssäkert, håller god kvalitet och sker till skäliga priser. Verksamheten ska också bedrivas effektivt, så att kostnaderna för överföring av el kan hållas låga. I ett tiotal ärenden som gällde tillsyn av elnätsföretagens nättariffer fastställde länsrätten tidigare beslut. Domarna vann laga kraft och innebär att återbetalning till kunderna ska ske. Åtta tillsynsärenden avseende har varit föremål för prövning i länsrätten. Efter överläggningar enades parterna om att avsluta de omfattande rättsprocesserna och om nedsättning av tarifferna för åren 20032008. Därigenom ska sammanlagt återföras till kunderna från dessa elnätsföretag. har haft ett antal ytterligare elnätsföretag uttagna för granskning avseende tariffåren 20042007. beslutade att avskriva 30 av dessa ärenden. Därutöver har kommit överens med sex av elnätsföretagen om att återbetalning ska ske till kunderna för den aktuella granskningsperioden. En effekt av överenskommelserna är att inspektionens resurser kan riktas mot den kommande förhandsregleringen som ska börja gälla . granskning av elnätstariffer sker i efterhand. Regeringen har lämnat en proposition till med förslag till ändringar av regelverket som innebär en övergång till förhandsprövning av tariffer. Propositionen antogs av . Det nya regelverket ska träda i kraft . har därför inlett sitt arbete med att förbereda sin organisation för den kommande övergången till förhandsprövning. fattade beslut i 157 koncessionsärenden och i 134 anslutningsärenden. ärendena överklagades till länsrätten. hade inspektionen cirka 2 200 sådana ärenden under beredning. Mot bakgrund av de höga ärendebalanserna och den stora volymen överklaganden inleddes ett projekt för att ta fram en ny metod för prövning av anslutningsavgifter. utvecklades metoder för tillsyn av elnätsföretagens leveranskvalitet. I för leveranskvalitet som redovisades konstateras att elavbrotten är många och enligt inspektionen för långa trots de omfattande investeringar som genomförts i elnäten . avläsning av elmätare ska tillämpas . I om elnätsföretagens arbete med installation av mätare för avläsning som redovisades lämnades information om hur nätföretagens arbete med installation av nya elmätare fortskrider. var drygt 4,8 miljoner elmätare utbytta, vilket motsvarar av det totala antalet elmätare. inledde tillsyn mot åtta elnätsföretag avseende inrapportering av mätvärden. förelade sju av dessa företag att inkomma med en handlingsplan som visar hur de avser att följa gällande regelverk. Totalt omfattade tillsynen ca 329 000 uttagspunkter. De nordiska energiministrarna beslutade om en nordisk färdplan som fokuserar på ytterligare harmonisering och integrering av elmarknaden. Målsättningen är att möjliggöra för marknadsaktörer och konsumenter att verka fritt i hela . Beslutet är ett viktigt steg i arbetet med att främja en effektiv, gränslös och hållbar nordisk elmarknad med god konkurrens och effektiv handel med omvärlden. Den antagna nordiska färdplanen som utgör ett paket bestående av fyra delar: -de nationella processerna för nätinvesteringar ska harmoniseras, -de nationella systemansvariga myndigheternas arbete med nätplanering ska förstärkas, -de nationella systemansvariga myndigheterna ombeds starta processen med att dela in det gemensamma nordiska börsområdet i ytterligare potentiella anbuds- och/eller prisområden med sikte på 2010 samt -de nationella regelverken för balansansvariga företag och förbättra förutsättningarna för en gränslös handel ska harmonisera ytterligare. Aktiva konsumenter är en förutsättning för en effektiv och fungerande marknad. lanserade tjänsten Elpriskollen på sin webbplats. Elpriskollen hjälper elkunderna att jämföra priser och villkor för de vanligaste avtalsformerna från elhandelsföretagen i . Webbplatsen har haft ungefär en halv miljon besökare och närmare fem miljoner sidvisningar. hade av slutkunderna omförhandlat sitt elkontrakt eller bytt elleverantör. Andelen elkunder som valt att teckna avtal med rörligt pris har ökat till jämfört . I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med god leveranssäkerhet. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörjningen i hela samhället. redovisade som ansvarig elberedskapsmyndighet genomförda åtgärder och bedömning av förmåga att hantera och motstå kriser i samhället 2008 (dnr N2008/7654/E). Sammantaget bedöms ha en i huvudsak god förmåga, men med vissa brister, vad gäller krisledningsförmåga, operativ förmåga samt förmåga att i samhällsviktig verksamhet motstå allvarliga störningar. När det gäller elförsörjningen har fortsatt verksamhet bedrivits för att vid allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner i fred och under höjd beredskap kunna tillgodose totalförsvarets och det övriga samhällets behov av elkraft. Investeringar i anläggningar har gjorts, åtgärder inom drift och underhåll vidtagits, samt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 insatser för forskning, utveckling och utredningar genomförts. Inom området har vidare fortsatt verksamhet bedrivits för planering och uppföljning, för utbildning och övning, samverkan och information samt för internationell verksamhet. har ytterligare utbyggnad av optofiber med hög överföringskapacitet genomförts i syfte att modernisera Svenska kraftnäts elektroniska kommunikationsnät för övervakning av och kommunikation i det egna elstamnätet. har det optiska fibernätet byggts ut från Långbjörn till och vidare upp till Stalon i , samt sträckorna LiggaSeitevara i och Ritsem upp till Ofoten i . har också tagit beslut om att införa våglängdsteknik i drifttelenätet för att möta krav på högre överföringskapacitet. Den nya tekniken ger även en större flexibilitet att kunna genomföra förändringar i telenätet utan att störa kommunikation för drift och övervakning av stamnätet. Investeringarna i optoverksamheten uppgick till . har till uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna, samt att vara systemansvarig myndighet enligt ellagen, vilket innebär att ansvara för den löpande momentana elbalansen och det svenska elsystemets övergripande driftsäkerhet. Svenska kraftnäts främsta mål är en hög driftsäkerhet i nätverksamheten. Antalet driftstörningar på stamnätet var 157 stycken, varav de allra flesta togs hand om automatiker i de tekniska systemen utan att påverka elleveranserna. Nio störningar medförde leveransavbrott för kunder och den icke levererade energin uppgick till 3 MWh. var överföringen på elstamnätet , vilket var ca lägre än 2007. Minskningen berodde framför allt på lägre eluttag . Kabelhaverierna i det norska stamnätet vid medförde också en minskad elimport från . För att ytterligare öka driftsäkerheten och för att förstärka överföringsförmågan i stamnätet har vidtagit en rad åtgärder 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Bland annat har omfattande investeringar gjorts i nätförstärkningar. svarar för att tillse att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet genom lagen (2003:436) om effektreserv. En tillräcklig effektbalans är en grundläggande förutsättning för att en säker elförsörjning ska kunna upprätthållas, även vid extrem väderlek. Lagen var ursprungligen tidsbegränsad t.o.m. /2008 men är nu förlängd att gälla t.o.m. /2011. Upphandlingen av effektreserven /2009 omfattade totalt 2 000 MW, varav 300 MW förbrukningsreduktion, dvs. industriföretag som mot ersättning minskar sin förbrukning. Återstående del utgörs av elproduktion. /2010 har 1 919 MW upphandlats, varav 633 MW förbrukningsreduktion. har i samråd med och efter samråd med redovisat ett uppdrag med förslag till en långsiktig lösning av effektfrågan (dnr N2008/8296/E). I rapporten föreslås en successiv övergång till en marknadslösning . Rapporten har remissbehandlats och bereds i . ska vidta nödvändiga åtgärder i sin verksamhet så att möjligheterna att bygga ut förnybar elproduktion, främst vindkraft till lands och till havs, kan tas till vara. redovisade rapporten utbyggnad av vindkraft Konsekvenser för stamnätet och behovet av reglerkraft (dnr N2008/4325/E). I rapporten konstateras bl.a. att den pågående storskaliga utbyggnaden av vindkraft kommer att medföra behov av systemförstärkningar i överföringsnätet. Regeringen gav utifrån bl.a. denna redovisning i uppdrag att lämna förslag till utformning av ett förändrat regelverk om ansvar för elnätsförstärkningar av nationell betydelse och nätanslutning av stora elproduktionsanläggningar i syfte att minska tröskeleffekterna för utbyggnaden av förnybar elproduktion. Uppdraget redovisades i rapporten och förnybar energi (dnr N2009/4178/E). Regeringen har beslutat om ett tilläggsuppdrag där ska lämna förslag till nödvändiga författningsändringar för att kunna genomföra förslaget. , , och utgör en nordisk elmarknad. Länderna arbetar aktivt för att utveckla den gemensamma marknaden ytterligare. Det pågår löpande ett samarbete mellan de systemansvariga företagen i genom Nordel, samarbetsorganisationen för de nordiska systemansvariga stamnätsföretagen. De europeiska systemansvariga stamnätsföretagen, totalt 42 stycken från 34 länder, bildade of Operators for Electricity (ENTSOE) som ett föreberedande led i implementeringen av det tredje inremarknadsdirektivet för el i vilket det anges att ett formellt europeiskt samarbetsorgan ska etableras. Målsättningen med ENTSOE är att verka för pålitliga och effektiva paneuropeiska och regionala elmarknader. Organisationen blev verksam . De nordiska systemansvariga företagen ingår i ENTSOE. Nordel läggs därmed ner som organisation . Erfarenheterna från bl.a. den nordiska elmarknaden visar att såväl försörjningstryggheten som konkurrenskraften stärks genom att vår nationella marknad stegvis integreras med våra grannländer. Elpriset var högre jämfört med föregående år, men har trenden inneburit sjunkande elhandelspriser. Konkurrensen på elproduktionsmarknaden är fortsatt en viktig fråga för regeringens tillsyn och marknadsbevakning. Regeringen utsåg en förhandlare med uppdrag att undersöka förutsättningarna för och söka sådana lösningar som innebär att riskerna för konkurrensbegränsningar på grund av samägandet i kärnkraftsindustrin minimeras. Regeringen beslutade att förhandlarnas mandat skulle förlängas till utgången av 2009. blev en fristående myndighet vilket har bidragit till en ytterligare ökad fokusering på tillsynen över elmarknaden. Genom att många av de omfattande rättsprocesserna kring tariffgranskningarna kunnat avslutas och början av 2009 kan resurser riktas mot den förhands- reglering som ska börja gälla . kommer också genomförandet av det tredje inremarknadspaket för el- och gasmarknaderna i svensk rätt att vara en prioriterad fråga. Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som affärsverket ålagts. Regeringens bedömning är att kostnadseffektiviteten är god i förhållande till andra stamnätsoperatörer i . Utvecklade uppföljningsmått för att följa upp Svenska kraftnäts verksamhet bör dock tas fram. Det är angeläget att ytterligare åtgärder vidtas för att stärka stamnätets driftssäkerhet och att öka överföringskapaciteten samt att det nordiska och baltiska samarbetet fördjupas. Elberedskapsverksamheten bör inriktas mot att i ökad utsträckning kunna hantera allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner i fred.