prop · GX0353 · 2009-10-29 00:00:00 — införs en bestämmelse i socialtjänstlagen (2001:453) som innebär att , vid tillsyn som rör barns förhållanden, får höra barnet om det kan antas att barnet inte tar skada av samtalet. ska integrera ett barnrättsperspektiv i tillsynen och utveckla metoder för hur tillsyn som rör barn och ungdomar bör genomföras. Därutöver bedömer regeringen att det bör införas en bestämmelse om att hem för vård eller boende för barn och unga kontinuerligt bör besökas för tillsyn minst eller oftare om det behövs. En liknande bestämmelse bör införas i förordningen (1993:1090) om stöd och service till vissa funktionshindrade för insatser som riktar sig till barn och unga enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Vidare bör tillsynsmyndigheten ta fram information om barns och ungas rättigheter, som riktar sig både till barn och unga och till vårdnadshavare. Öppna jämförelser inom och hälso- och sjukvården Åtgärd 29: Regeringen har beslutat om en nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Den sociala barn- och ungdomsvården utgör en viktig del av regeringens satsning på öppna jämförelser. Öppna jämförelser av kvalitet, effektivitet och resultat inom och hälso- och sjukvården är ett verktyg för kvalitetsförbättring. Jämförelserna ger beslutsfattare, profession och allmänhet kunskap om hur verksamheten fungerar och hur den kan förbättras. Målsättningen är att de öppna jämförelserna ska möjliggöra bättre uppföljning på lokal och nationell nivå av de verksamheter som riktas till barn och unga samt även ligga till grund för jämförelser verksamheter emellan. Åtgärd 30: Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur ett skydd mot diskriminering på grund av ålder ska införas på fler samhällsområden än . saknas förbud mot åldersdiskriminering på en rad områden där förbud mot diskriminering på andra grunder, exempelvis sexuell läggning eller etnisk tillhörighet, råder. Regeringen anser att skyddet mot diskriminering i princip ska vara lika för de olika diskriminerings- grunderna, men med hänsyn till de speciella förutsättningar som gäller för olika samhällsområden. Utredningen ska bl.a. kartlägga vilka former av särbehandling som förekommer och hur det ska säkerställas att inte berättigade former av särbehandling också blir förbjudna. Utredaren ska redovisa uppdraget (dir. 2009:72). Åtgärd 31: Regeringen avser att ge i uppdrag att arrangera projektet 2010. Projektet ska rikta sig till gymnasieelever och elever i årskurser 79 för att dels uppmuntra dem att rösta i skolvalet , dels öka kunskap om och skapa motivation för hur man som ung kan delta i och påverka samhällsutvecklingen. Uppdraget ska genomföras i samarbete med en eller flera ungdomsorganisationer. Skolval har genomförts med olika arrangörer åtminstone men främst har initiativet och genomförandet skett inom en enskild skola. sammanställes valresultat från gymnasie- och grundskolor via rapportering till en gemensam databas. Utvärderingarna från tidigare skolval har varit mycket positiva. I det samordnade skolvalet deltog 1 380 skolor. Över hälften, 405 000, av elever i årskurser 79 och i gymnasieskolan röstade och valdeltagandet var i genomsnitt . Tre av fyra, , av de tillfrågade eleverna ansåg att skolvalet generellt sett var bra för att öka kunskapen och intresset för politik och samhällsfrågor. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att ska avsättas för finansiering av projektet 2010. Utbildning av kommunernas ungdomssamordnare Åtgärd 32: Regeringen avser att ge i uppdrag att anordna en utbildning för personer som har en samordnande roll i kommunerna för det lokala ungdomspolitiska arbetet. har alltfler kommuner inrättat särskilda tjänster för att samordna olika kommunövergripande processer och inte minst det lokala Det kan vara motiverat att stimulera kompetensutveckling för dessa ungdoms- och demokratisamordnare. Förslaget kan utvecklas som en riktad informations- och utbildningsinsats gentemot dessa yrkesgrupper med syfte att höja kompetens och stimulera en samsyn i det lokala inflytandearbetet. Det finns behov av utökad kommunikation mellan personer på chefsnivå kring ungdomsinflytande. Ett chefsnätverk eller en utökad dialog mellan chefer med ansvar för demokrati- och inflytandefrågor inom ungdomspolitiken skulle kunna bidra till en fortsatt utveckling av former och innehåll för ungas inflytande i såväl verksamheter som i politiska beslut. Tematisk analys av ungas inflytande Åtgärd 33: Regeringen avser att ge i uppdrag att genomföra en tematisk analys av ungdomars levnadsvillkor inom huvudområdet inflytande och representation. Analysen ska beröra flera aspekter av ungas inflytande, såsom inflytande i den representativa demokratin, det ideella engagemanget och känslan av att ha inflytande över sitt eget liv. Andra områden som analysen bör belysa är ungas känsla av delaktighet i samhället, attityden till och förtroendet för demokratin samt ungdomsorganisationernas arbete i utanförskapsområden. Slutligen ska analysen även beröra de formella rättigheter som unga har. Ungdomar röstar i allmänna val i lägre utsträckning än äldre, är underrepresenterade bland förtroendevalda och är också i lägre utsträckning medlemmar i någon förening. Dagens unga medborgare är, enligt senaste attityd- och värderingsstudie, dessutom relativt pessimistiska i sin syn på medborgarinflytande. Hälften av de som svarade ansåg att vanliga medborgare inte kan påverka de förtroendevalda. Det finns även tecken på att det har skett en ökad polarisering i ungdomsgruppen när det gäller kunskapen om demokratiska processer, där skillnaderna mellan elever som har och de som inte har den kunskapen ökar. Men inflytande handlar inte bara om möjligheten att påverka genom de formella beslutskanalerna. Kunskaperna vad gäller ungas känsla av delaktighet och förtroende för demokratin och om i vilken mån unga människor upplever sig ha möjlighet att påverka dels samhället i stort, men även den personliga sfären behöver öka. En sådan analys bör även belysa eventuella skillnader mellan unga beroende på kön, sexuell läggning, eventuell funktionsnedsättning, svensk eller utländsk bakgrund samt hemkommun. Ungas egna upplevelser bör vara i fokus, men kan jämföras med uppfattningen bland de yrkesgrupper som arbetar med ungdomar. Detta för att belysa om det förekommer skillnader i synen på inflytande och vilka frågor som unga bör få vara med att bestämma om. Ökat utrymme för ungdomsperspektivet i Landsbygdsprogram för Åtgärd 34: Regeringen analyserar ungas möjligheter till inflytande i genomförandet av Landsbygdsprogram 2007 Analysen kan leda till förändringar av programmet för att ytterligare markera ungdomsfrågornas vikt för landsbygdens framtid. Landsbygdsprogram 20072013 har som övergripande mål att stödja en hållbar ekonomisk, ekologisk och social utveckling av Programmets åtgärder finansieras både nationellt och av EU. av programmets målsättningar är att förbättra möjligheterna att leva och arbeta på landsbygden. Ungdomars medverkan i genomförandet av insatserna i programmet är nödvändig för att uppnå målen och utveckla Dialog för en förstärkt gemensam värdegrund Åtgärd 35: planerar regeringen överlämna en skrivelse till som innehåller en strategi för det fortsatta arbetet med Dialog värdegrund. Dialogen för en förstärkt gemensam värdegrund initierades av regeringen Syftet med dialogen är att stärka den sociala sammanhållningen och delaktigheten i samhället med dialog som metod. att ge människor möjlighet att reflektera över och diskutera värdegrundsfrågor som utgår från demokrati och mänskliga rättigheter. På så sätt kan även kunskapen om och intresset för frågor om demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet stärkas. Dialogen kan även öka förståelsen för varför den egna åsikten inte får leda till handlingar som inkräktar på andras rätt att välja själva. Ungdomar utgör en särskilt viktig målgrupp och resurs i arbetet med Dialog värdegrund. En viktig aktör för att nå såväl unga som vuxna är föreningslivet. Exempel på insatser för att stimulera föreningslivets dialogarbete är Analys av ungas kulturutövande Åtgärd 36: Regeringen avser att ge i uppdrag att genomföra en analys av ungas kulturutövande samt av ungas upplevelser av betydelsen och konsekvenserna av detta. Syftet med studien är att öka kunskaperna om ungas kulturutövande, belysa eventuella skillnader mellan unga kvinnors och unga mäns kulturutövande samt att synliggöra unga kvinnors fritidsaktiviteter. Vid studier av ungdomars fritidsaktiviteter redovisas ofta ungas idrottsutövande som en samlad kategori (t.ex. idrott), medan ungas kulturutövande redovisas som flera olika aktiviteter (t.ex. måla/rita, sjunga/spela osv.). Detta kan leda till att idrotten ser ut att engagera många fler ungdomar än vad kulturaktiviteter gör. Eftersom fler flickor och unga kvinnor än pojkar och unga män utövar kulturaktiviteter riskerar denna uppdelning att osynliggöra flickornas fritidsaktiviteter. Kunskaperna om ungdomars kulturutövande behöver öka. har tidigare, på uppdrag av regeringen, genomfört en studie av ungdomars idrottsutövande (Unga och föreningsidrotten, 2005:9). Den här studien av ungas kulturutövande syftar till att ge kompletterande kunskaper om ungdomars, särskilt unga kvinnors, fritidsaktiviteter. Dialog om barn- och ungdomskultur Åtgärd 37: Regeringen avser att ta initiativ till en dialog om kulturfrågor med kommunerna och landstingen samt med den ideella sektorn. Syftet är bl.a. att stärka samarbetet kring barns och ungas möjligheter till eget skapande och deltagande i kulturlivet. I propositionen Tid för kultur (prop. 2010/11:3) framhåller regeringen vikten av ett fördjupat samarbete på kulturområdet mellan den ideella sektorn, landstingen och kommunerna samt staten. För att undersöka behoven och formerna för ett sådant fördjupat samarbete avser regeringen att ta initiativ till att bjuda in berörda parter till en gemensam dialog med syfte att bl.a. stärka barns och ungas möjligheter till eget skapande och deltagande i kulturlivet. Samordning och kunskapsspridning om barn- och ungdomskultur Åtgärd 38: Regeringen avser att förtydliga Statens kulturråds uppdrag när det gäller samordning och kunskapsspridning inom området barn- och ungdomskultur. I uppdraget ska det ingå att samla och publicera aktuell statistik och information, följa och sprida forskningsrön liksom bidra till kunskaps- och metodutveckling samt lyfta fram goda exempel. lyfter bl.a. fram behovet av utvärderingar och metodutveckling och föreslår att får ett utökat uppdrag inom detta fält. Även i Statens kulturråds rapport om samverkan mellan skolan och kulturlivet (2007:8 Kulturliv och skola) identifieras behovet av samordnad kunskapsspridning och analys samt bristen på utvärderingar och statistiska underlag. har redan inlett ett utvecklingsarbete som rör insatser inom barn- och ungdomskulturområdet. I propositionen Tid för kultur (prop. 2010/11:3) gör regeringen bedömningen att bör ges ett tydligare uppdrag när det gäller samordning och kunskapsspridning inom området. Kommunerna ansvarar för det lokala kulturutbudet där den största Skr. 2009/10:53 delen av barns kulturliv utspelar sig. uppdrag inom ungdoms- och barnkultur bör därför genomföras i nära samarbete med den kommunala nivån. ska även vara en dialogpart för regionala och kommunala aktörer samt för kulturlivets parter. Kulturverksamheter i skolan ska redovisas särskilt. Kunskap om ungas medievardag Åtgärd 39: Regeringen avser att ge ett tilläggsuppdrag som innebär att de ska initiera aktiviteter som syftar till att öka förståelsen för barns och ungas kreativitet och aktiviteter på Internet. Det finns en begränsad kunskap om barns och ungas digitala aktiviteter bland vuxna. Medielandskapet har förändrats betydligt . Internet har blivit en allt viktigare arena att uttrycka sig kreativt och delta aktivt vid, vilket ställer krav på att medborgarna kan bedöma och granska information. Denna mediekompetens är inte minst viktig när det gäller barn och unga. Kunskaper om barns och ungas aktiviteter på Internet är också viktiga verktyg i vuxnas arbete för att stödja barn och unga som mediekonsumenter och -producenter. skapar dessa kunskaper hos vuxna goda möjligheter för delaktighet och ett ökat inflytande för barn och unga. Tilläggsuppdraget till aviserades i regeringens kulturpolitiska proposition, Tid för kultur (prop. 2009/10:3). Kraftsamling för ett säkrare Internet för barn och unga Åtgärd 40: Regeringen har som ett led i satsningen för en säkrare mediemiljö för barn och unga beviljat för Surfa Lugnt medel som bidrag till att genomföra en kraftsamling där flera aktörer tillsammans bidrar till ett säkrare Internet för barn och unga. Det finns ett stort engagemang hos såväl ideella organisationer, myndigheter som företag för att skydda barn och unga mot riskerna med de interaktiva medierna. Det behövs dock en gemensam kraftsamling för att förstärka effekten av alla goda initiativ. för Surfa Lugnt avser att genomföra en rad aktiviteter för att öka tryggheten för barn och unga. Föreningen ska redovisa hur medlen har använts. Åtgärd 41: Den del av bidraget till ungdomsorganisationerna som utgjorts av en andel av överskottet från AB upphör och ersätts av ett stabilt och förutsägbart statsanslag . Det bidrag som utbetalas till det lokala föreningslivets barn- och Skr. 2009/10:53 ungdomsverksamhet baserat på det totala årliga överskottet från AB har varierat i hög grad och har därigenom varit svårt att förutse. Ungdomsorganisationernas andel av överskottet har uppgått till . Detta har medfört svårigheter för organisationerna att planera sin verksamhet. Statens stöd till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet kommer i stället att ingå i de statsanslag till ungdomsorganisationerna som föreslås i regeringens budgetproposition och fastställs av . I samband med detta avser regeringen att göra en uppföljning samt utvärdering av hur de tidigare utbetalda medlen har använts. Åtgärd 42: Regeringen avser att ställa medel till förfogande för att myndigheten ska kunna utlysa medel som kan sökas av ungdomsorganisationer som vill arbeta med engagemangsguider och liknande metoder av uppsökande karaktär. Dessa metoder bör syfta till att genom uppsökande verksamhet stimulera ungdomar, företrädesvis i områden med lägre organisationsgrad, till kontakter inom ideella organisationer inom skilda verksamhetsområden. Den ideella sektorn spelar en mycket viktig roll för att utvidga människors nätverk. Nätverk har i sin tur stor betydelse för människors etablering på arbetsmarknaden, liksom för deras delaktighet i och tillit till samhället i stort. Staten och myndigheterna kan inte styra fram sociala nätverk och ideellt engagemang men har möjlighet att stödja den verksamhet som organisationer själva utformar och bedriver. Det är särskilt viktigt att finna former för att stimulera ungdomar som inte varit aktiva i föreningslivet till engagemang. Många ungdomsorganisationer bedriver ett omfattande sådant arbete, vilket regeringen önskar främja ytterligare genom att stödja försöksverksamheter med engagemangsguider andra liknande metoder av uppsökande karaktär. Sådana engagemangsguider bör ha uppgiften att stimulera ungdomar som inte själva söker sig till föreningslivet till verksamhet och kontakter inom ideella organisationer inom olika verksamhetsområden. Syftet med verksamheten bör vara att bidra till att trösklarna till ideellt engagemang och nya nätverk kan sänkas, vilket är av särskild vikt för ungdomar i områden med lägre organisationsgrad. Detta förutsätter dock att verksamheten även är av uppsökande karaktär. En sådan uppsökande verksamhet kan underlättas genom att ungdomsorganisationerna samverkar med myndigheter och andra aktörer som träffar ungdomar som t.ex. är arbetslösa eller på annat sätt behöver stärka sina nätverk. Åtgärd 43: Regeringen avser att ge en lämplig aktör i uppdrag att genomföra en utvärdering av den nationella ungdomspolitiken. Utvärderingen bör vara inriktad på sambandet mellan mål, insatser och utfall inom ungdomspolitiken. Representanter för målgruppen ska göras delaktiga i utformningen av utvärderingen. I och med den senaste ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2) infördes modellen att ungdomspolitiska insatser tydligt ska integreras i verksamheten inom alla områden som är relevanta för ungdomars levnadsvillkor och därmed utgå från befintliga mål för politiken inom dessa områden. Det var även i denna proposition som uppföljningssystemet för ungdomspolitiken presenterades. I propositionen angavs att den nationella ungdomspolitiken bör utvärderas regelbundet och redovisas till . Uppföljning och utvärdering av barnrättspolitiken Åtgärd 44: Regeringen avser att ta initiativ till att utveckla indikatorer och statistisk information för uppföljning av barnrättspolitiken i syfte att öka kunskapen om tillämpningen av på nationell, regional och nivå. En central uppgift för barnrättspolitiken är att ge en helhetsbild av barns och ungas levnadsvillkor och följa hur insatser på olika områden tillsammans påverkar utvecklingen av dessa villkor. Regeringen planerar därför att ta fram indikatorer och statistik för att bättre kunna följa upp måluppfyllelsen samt öka kunskapen om tillämpningen av på nationell, regional och nivå. I detta arbete ingår också att identifiera kunskapsluckor inom ett antal områden för att möjliggöra jämförelser mellan kommuner och mellan landsting. Det förslag till uppföljningssystem som presenterades i Ett uppföljningssystem för barnpolitiken (Ds 2007:9) bör utgöra ett viktigt underlag i detta arbete. Information om EU:s nya ramverk Åtgärd 45: För att sprida information om det nya ramverk för det ungdomspolitiska samarbetet inom EU som planeras beslutas 2009, avser regeringen tilldela för Ungdomsorganisationer (LSU) medel. Att ge unga verkliga möjligheter till inflytande och deltagande är övergripande mål för såväl den svenska ungdomspolitiken som det ungdomspolitiska samarbetet inom EU. Information om det nya Skr. 2009/10:53 ramverket bör spridas till ungdomsorganisationer på såväl lokal som Syftet bör vara att tydliggöra kopplingen mellan det lokala och internationella ungdomsarbetet och att stärka kopplingen mellan lokal, nationell och EU-nivå i den strukturerade dialogen med unga. Informationsinsatserna ska genomföras i enlighet med en ansökan som LSU har inkommit med . Deltagare i det 20082009 för Arbetsliv och Socialvetenskap SKL Kommuner och Landsting SKUR Nätverket för kristna ungdomsrörelser Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden , , , Husmark , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:53 En strategi för ungdomspolitiken.