prop · GX0330 · 2009-10-13 00:00:00 — Förslaget har behandlats i avsnitt 4.2. I paragrafen, som är ny, regleras hur stabilitetsavgiften ska bestämmas när ett räkenskapsår för den som ska betala avgiften är längre eller kortare än ; det senare kan t.ex. vara fallet om verksamheten inleds en bit in på ett kalenderår. Stabilitetsavgiften ska i ett sådant fall ökas respektive minskas med beaktande av det faktiska räkenskapsårets längd. Omfattar detta t.ex. ska stabilitetsavgiften således halveras. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.3. Paragrafen, som är ny, har delvis omarbetats och utformats enligt I paragrafen anges att för ett kreditinstitut till vilket har utfärdat en garanti för skuldförbindelser med stöd av denna lag, ska från avgiftsunderlaget enligt 3 § räknas av ett genomsnitt av det under räkenskapsåret garanterade beloppet. Genomsnittet beräknas på kreditinstitutets garanterade förpliktelser vid utgången av varje kvartal. De garantier som avses regleras i förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.2. I paragrafen, som är ny, anges i första stycket att det är stödmyndigheten som fattar beslut om stabilitetsavgiften och att avgiften ska betalas inom en månad från myndighetens beslut. Av andra stycket framgår att en dröjsmålsränta tas ut om avgiften inte betalas i rätt tid. Hur dröjsmålsräntan ska beräknas anges i paragrafen. I paragrafen, som är ny, åläggs stödmyndigheten att underrätta Finans- inspektionen om något kreditinstitut eller företag inte fullgör sina skyldigheter enligt lagen. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 20 § lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Förslaget har behandlats i avsnitt 6. Paragrafen har ändrats på så sätt att vissa beslut enligt lagen får överklagas. I paragrafens första stycke har införts en möjlighet att överklaga stödmyndighetens beslut om stabilitetsavgift hos allmän förvaltnings- domstol, dvs. i första hand hos länsrätten. Vidare framgår att det krävs prövningstillstånd för att kammarrätten ska kunna överpröva länsrättens beslut. Förslaget har behandlats i avsnitt 7. Av punkten 1 framgår att lagen om ändring i lagen om statligt stöd till kreditinstitut träder i kraft . Punkten 2, som har tillkommit på Lagrådets förslag, innebär att stabilitetsavgift ska tas ut , under förutsättning att utgången av räkenskapsåret för den avgiftsskyldige inträffar efter det att lagändringarna trätt ikraft. Punkten 3 anger att halv stabilitetsavgift ska tas ut , dvs. för räkenskapsår som går ut efter lagens ikraftträdande , eller 2010. 10.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Förslaget har behandlats i avsnitt 8. Genom ändringarna i första stycket 1 och 3 gäller sekretess vid ägar- prövning även i fråga om fondbolag och central värdepappersförvarare. Sekretess vid ägarprövning i fråga om innehav av aktier i fondbolag eller av aktier eller andelar i central värdepappersförvarare bör tillämpas på motsvarande sätt som vid ägarprövning i fråga om andra typer av finan- siella företag såsom bankaktiebolag, värdepappersbolag och börs. Följande kostnader ska täckas med medel från kontot1. statens utgifter för stöd enligt denna lag,2. stödmyndighetens och Pröv- ningsnämndens förvaltningskost- nader,3. kostnader för god man enligt6 kap. 4 § andra stycket,4. kostnader som enligt de bestämmelser i förvaltnings- processlagen (1971:291) som anges i 6 kap. 2 § ska stanna på staten, och5. ersättning som betalats ut på grund av en garanti till insättareStabilitetsfondenInbetalda ersättningar enligt 2 kap. 2 § ska föras till ett ränte- bärande konto i . Till kontot ska även föras medel som staten återfått och som avser lämnat stöd enligt denna lag.Nuvarande lydelse Promemorians lagförslag i utkast till lagrådsremiss Förslag till lag om ändring i lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut dels att 7 kap. 1 § samt 8 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införa tre nya paragrafer, 7 kap. 2 och 3 §§ samt 8 kap. 2 a §, och att 7 kap. ska ha en ny rubrik av följande lydelse. Stabilitetsfonden och stabilitets- avgift Inbetalda ersättningar och avgifter enligt 2 kap. 2 § och 2 § detta kapitel samt dröjsmålsränta enligt 3 § ska föras till ett räntebärande konto i Riksgälds- kontoret. Till kontot ska även föras medel som staten återfått och som avser lämnat stöd enligt denna lag samt lagen (2008:812) om statliga garantier till insättare i utländska instituts filialer i . De medel som tillförts kontot utgör, tillsammans med de övriga tillgångar som anskaffats med stöd av denna lag, stabilitetsfonden. Statens utgifter för stöd enligt denna lag samt för stödmyndig- hetens och förvaltningskostnader ska täckas med medel från kontot. Detsamma gäller sådana kostnader som avses i 6 kap. 4 § andra stycket och kostnader som enligt de bestäm- melser i förvaltningsprocesslagen (1971:291) som anges i 6 kap. 2 § ska stanna på staten. I den mån medlen på kontot inte räcker till, får en obegränsad kredit i Riks- gäldskontoret användas. som ställts ut med stöd av lagen om statliga garantier till insättare i utländska instituts filialer i I den mån medlen på kontot inte räcker till, får en obegränsad kredit och företag som avses i 1 kap. 2 § (avgiftsskyldiga) ska för varje räkenskapsår betala en avgift (stabilitetsavgift). Avgiften ska utgöra av den avgiftsskyldiges förplik- telser vid utgången av räken- skapsåret enligt fastställd balansräkning, med avdrag för 1.förpliktelser som avser koncernföretag som är avgifts- skyldiga enligt denna lag, och 2.efterställda skuldförbindelser som kan ingå i ett kreditinstituts kapitalbas enligt lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar. Om ett räkenskapsår har omfattat en längre eller än , ska stabilitetsavgiften ökas respektive minskas med hänsyn till räkenskapsårets längd. För ett kreditinstitut ska från stabilitetsavgiften avräknas hälften av det belopp som institutet erlagt iavgifter enligt förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl. . Avräkning kan ske högst upp till beloppet för stabilitetsavgiften. enlighet med de grunder som anges i 2 §, hur stort belopp varje avgiftsskyldig ska betala. ska betalas inom en månad från avgifter som inte betalas i rätt tid. Dröjsmålsräntan ska beräknas enligt en räntefot som för år motsvarar den av fastställda, vid varje tid gällande referensräntan enligt 9 § ränte- lagen (1975:635) med ett tillägg av . ska underrätta om ett kredit- institut eller företag inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag. Beslut enligt denna lag får inte överklagas. Ett beslut om avgift enligt 7 kap. 2 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövnings- tillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Stabilitetsavgift enligt 7 kap. 2 § ska för räkenskapsår som går ut reduceras till hälften. Remissinstanser och de som på eget initiativ yttrat sig över utkast till lagrådsremiss om införande av stabilitetsavgift. riksbank, , , , , , , , , , , , FAR SRS, , Bostads- finansieringsaktiebolag , , , , , och . Följande kostnader ska täckas med medel från kontot:1. statens utgifter för stöd enligt denna lag,2. stödmyndighetens och Pröv- ningsnämndens förvaltningskost- nader,3. kostnader för god man enligt6 kap. 4 § andra stycket,4. kostnader som enligt de bestämmelser i förvaltnings- processlagen (1971:291) som anges i 6 kap. 2 § ska stanna på staten, och5. ersättning som betalats ut på grund av en garanti till insättareNuvarande lydelse7 kap. StabilitetsfondenInbetalda ersättningar enligt 2 kap. 2 § ska föras till ett ränte- bärande konto i . Till kontot ska även föras medel som staten återfått och som avser lämnat stöd enligt denna lag. Förslag till lag om ändring i lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut dels att 7 kap. 1 §, 8 kap. 3 § och rubriken till 7 kap. ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 7 kap. 2 och 3 §§ samt 8 kap. 2 a §, av följande lydelse. 7 kap. Stabilitetsfonden och stabilitetsavgift Inbetalda ersättningar enligt 2 kap. 2 § samt avgifter enligt 2 § och dröjsmålsränta enligt 3 § detta kapitel ska föras till ett räntebärande konto i Riksgälds- kontoret. Till kontot ska även föras medel som staten återfått och som avser lämnat stöd enligt denna lag samt lagen (2008:812) om statliga garantier till insättare i utländska instituts filialer i . De medel som tillförts kontot utgör, tillsammans med de övriga tillgångar som anskaffats med stöd av denna lag, stabilitetsfonden. Statens utgifter för stöd enligt denna lag samt för stödmyndig- hetens och förvaltningskostnader ska täckas med medel från kontot. Detsamma gäller sådana kostnader som avses i 6 kap. 4 § andra stycket och kostnader som enligt de bestäm- melser i förvaltningsprocesslagen (1971:291) som anges i 6 kap. 2 § ska stanna på staten. I den mån medlen på kontot inte räcker till, får en obegränsad kredit i Riks- gäldskontoret användas. enligt lagen om statliga garantier till insättare i utländska instituts I den mån medlen på kontot inte räcker till, får en obegränsad kredit , liksom företag med säte i som har inrättats av ett sådant institut som ett led i en rekonstruktion, (avgiftsskyldiga) ska för varje räkenskapsår betala en avgift (stabilitetsavgift). Avgiften ska utgöra av den avgiftsskyldiges förpliktelser vid utgången av räkenskapsåret enligt fastställd balansräkning, med avdrag för 1.förpliktelser som avser koncernföretag som är avgifts- skyldiga enligt denna lag, och 2.efterställda skuldförbindelser som kan ingå i ett kreditinstituts kapitalbas enligt lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar. Om ett räkenskapsår har omfattat en längre eller än , ska stabilitets- avgiften ökas respektive minskas med hänsyn till räkenskapsårets längd. När det gäller kreditinstitut ska det från stabilitetsavgiften räknas av hälften av det belopp som institutet har betalat i avgifter för sådana statliga garantier för skuldförbindelser som utfärdats av med stöd av denna lag som stabilitetsavgiften avser. Avräkning kan ske högst med ett belopp motsvarande stabilitets- avgiften. Om hälften av det belopp som institutet har betalat i avgifter för statliga garantier för skuldförbindelser överstiger stabilitetsavgiften, ska det över- skjutande beloppet räknas av från stabilitetsavgiften för andra avgiftsskyldiga som tillsammans med institutet ingår i en och samma koncern enligt aktiebolagslagen (2005:551) och som har ingått avtal om nämnda garantier. beslutar, i enlighet med 2 §, hur stort belopp varje avgiftsskyldig ska betala. Avgiften ska betalas inom en månad för myndighetens beslut. Dröjsmåls- ränta ska tas ut på avgifter som inte betalas i rätt tid. Dröjsmålsräntan ska beräknas enligt en räntefot som motsvarar den av fastställda, vid varje tid gällande referensräntan enligt 9 § ränte- lagen (1975:635) med ett tillägg av . ska underrätta , om ett kredit- institut eller företag inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag. Beslut enligt denna lag får inte överklagas. Ett beslut om avgift enligt 7 kap. 3 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövnings- tillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En stabilitetsavgift enligt 7 kap. 2 § ska för räkenskapsår som går ut reduceras till hälften. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , regeringsrådet och justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: I lagrådsremissen föreslås att kreditinstitut och andra företag med säte i vilka har inrättats av ett sådant institut som ett led i en konstruktion ska betala en avgift, kallad stabilitetsavgift. Avgiften ska tillföras stabilitetsfonden. Paragrafen, som har tre stycken, innehåller den huvudsakliga regleringen av stabilitetsavgiften. Bestämmelserna är inte lättillgängliga. Enligt Lagrådets uppfattning bör de delas upp i flera paragrafer och i många delar formuleras om så att de får en tydligare innebörd och blir mer lättlästa. Bestämmelserna i första stycket bör enligt Lagrådets uppfattning i stället bilda två paragrafer, 2 och 3 §§. Vad gäller första stycket andra meningen i remissförslaget ska enligt ordalydelsen stabilitetsavgiften beräknas med utgångspunkt i den avgiftsskyldiges förpliktelser vid utgången av räkenskapsåret enligt fastställd balansräkning. Av remissen framgår att man med det ordet avser avsättningar och skulder enligt den terminologi som används i bl.a. årsredovisningslagen (1995:1554). Man framhåller att obeskattade reserver inte ska tas med. Lagrådet anser att detta bör komma till klart uttryck i lagtexten. I första stycket andra meningen används vidare begreppet koncernföretag där ges någon ytterligare bestämning. författningskommentaren framgår att det med koncern ska förstås detsamma som i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen. enligt 1 kap. 4 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag också gälla för kreditinstitut som ska tillämpa i stället för årsredovisningslagen. används även i sista stycket i remissförslaget men då sägs uttryckligen att det avser begreppet enligt aktiebolagslagen (2005:551). Eftersom aktiebolagens definition av koncern inte är helt överensstämmande med årsredovisningslagens bör det enligt Lagrådet i första stycket andra meningen klargöras vad som avses. Mot denna bakgrund föreslår Lagrådet att första stycket ersätts av 2 och 3 §§ med följande lydelse: 2 § och andra företag som avses i 1 kap. 2 § första stycket (avgiftsskyldiga) ska för varje räkenskapsår betala en avgift (stabilitetsavgift). Stabilitetsavgiften är av ett underlag som beräknas enligt 3 § (avgiftsunderlag). 3 § Avgiftsunderlaget är summan av den avgiftsskyldiges skulder och avsättningar dock inte obeskattade reserver vid utgången av räkenskapsåret enligt fastställd balansräkning, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. För en avgiftsskyldig som ingår i en koncern enligt årsredovisningslagen (1995:1554) ska avgiftsunderlaget minskas med skulder till andra avgiftsskyldiga företag i koncernen. För ett kreditinstitut ska avgiftsunderlaget minskas med efterställda skuldförbindelser som får ingå i kapitalbasen enligt lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar. Andra stycket i remissförslaget bör enligt Lagrådet utgöra en egen paragraf, 4 §. En mindre justering bör göras så att bestämmelsen avslutas med följande formulering: .minskas i förhållande till räkenskapsårets längd. Remissförslagets tredje stycke består av tre meningar med regler om möjligheten till avräkning från stabilitetsavgiften för avgifter som betalats för garantier som utfärdats av . Sista meningen i stycket innehåller som tidigare nämnts begreppet koncern i en betydelse som avviker från vad som avses i första stycket. Av regleringen följer att den särskilda möjlighet till avräkning från stabilitetsavgiften som genom sista meningen ska kunna ske inom koncerner endast kan komma dem till del som ingår i en koncern enligt aktiebolagslagen. Det har i remissen inte getts någon motivering till varför företag som inte uppfyller det kravet men som är koncernföretag enligt den vidare definitionen i årsredovisningslagen inte ska kunna komma i fråga. Enligt Lagrådets uppfattning bör detta belysas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Bestämmelserna i det föreslagna tredje stycket bör i stället tas in i lagen som 5 § med tre stycken. De kan med förbehåll för Lagrådets ifrågasättande ovan om den föreslagna definitionen av koncern ges För ett kreditinstitut till vilket med stöd av denna lag har utfärdat en garanti för skuldförbindelser, ska det från stabilitetsavgiften räknas av hälften av det belopp som institutet har betalat i avgift för garantin som stabilitetsavgiften Om det belopp som ska räknas av enligt första stycket överstiger stabilitetsavgiften och den avgiftsskyldige ingår i en koncern enligt aktiebolagslagen (2005:551), ska det överskjutande beloppet räknas av från stabilitetsavgiften för de andra avgiftsskyldiga företag i koncernen med vilka har träffat avtal om sådana garantier som avses i första stycket. Avräkning enligt första eller andra stycket får ske högst med ett belopp motsvarande den stabilitetsavgift som avräkningen sker från. Om den nu föreslagna paragrafindelningen godtas bör remissförslagets 3 § betecknas 6 §. Vidare bör paragrafhänvisningar som finns i den paragrafen och i 7 kap. 1 § och 8 kap. 3 § följdändras. Lagen föreslås träda i kraft . De aktuella företagen är enligt 7 kap. 2 § skyldiga att betala en stabilitetsavgift för varje Utlösande för avgiftsskyldigheten får enligt Lagrådets mening anses vara att räkenskapsåret har löpt ut. retroaktivitetsförbudet i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen anser Lagrådet att det bör tas in en övergångsbestämmelse om att de nya bestämmelserna får tillämpas endast för räkenskapsår som löper ut efter Den föreslagna övergångsbestämmelsen bör tas in som punkt 2, varför den i lagrådsremissen föreslagna punkten 2 bör ges beteckningen 3. Nuvarande lydelse7 kap. Stabilitetsfonden Promemorians lagförslag i utkast till proposition Förslag till lag om ändring i lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut dels att 7 kap. 1 §, 8 kap. 3 § och rubriken till 7 kap. ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sex nya paragrafer, 7 kap. 2 6 §§ och 8 kap. 2 a §, av följande lydelse. 7 kap. Stabilitetsfonden och stabilitetsavgift 2 kap. 2 § ska föras till ett ränte- 2 kap. 2 § samt avgifter enligt 2 § bärande konto i . Till kontot ska även föras medel detta kapitel ska föras till ett ränte- som staten återfått och som avser bärande konto i . lämnat stöd enligt denna lag. Till kontot ska även föras medel som staten återfått och som avser lämnat stöd enligt denna lag samt garantier till insättare i utländska instituts filialer i . De medel som tillförts kontot utgör, tillsammans med de övriga tillgångar som anskaffats med stöd av denna lag, stabilitetsfonden. Statens utgifter för stöd enligt denna lag samt för stödmyndig- med medel från kontot: 1. statens utgifter för stöd enligt med medel från kontot. gäller sådana kostnader som avses kostnader som enligt de bestäm- 3. kostnader för god man enligt 6 kap. 4 § andra stycket, (1971:291) som anges i 6 kap. 2 § ska stanna på staten. medlen på kontot inte räcker till, får en obegränsad kredit i Riks- anges i 6 kap. 2 § ska stanna på 5. ersättning som betalats ut på grund av en garanti till insättare I den mån medlen på kontot inte räcker till, får en obegränsad kredit avgift (stabilitetsavgift). procent av ett underlag som Avgiftsunderlaget är summan av den avgiftsskyldiges skulder och avsättningar dock inte obeskattade reserver vid utgången av räkenskapsåret enligt fastställd balansräkning, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. För en avgiftsskyldig som ingår i en koncern enligt årsredo- visningslagen (1995:1554) ska avgiftsunderlaget minskas med skulder till andra avgiftsskyldiga företag i koncernen. För ett kreditinstitut ska avgiftsunderlaget minskas med efterställda skuldförbindelser som får ingå i kapitalbasen enligt lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar. omfattat en längre eller än , ska stabilitets- avgiften ökas respektive minskas i För ett kreditinstitut till vilket denna lag har utfärdat en garanti för skuldförbindelser, ska från avgiftsunderlaget enligt 3 § räknas av ett genomsnitt av det under räkenskapsåret garanterade beloppet. Genomsnittet ska grundas på kreditinstitutets garanterade förpliktelser vid utgången av varje kvartal. beslutar om stabilitetsavgiften för varje avgiftsskyldig. Avgiften ska betalas inom en månad för myndighetens beslut. Dröjsmålsränta ska tas ut på stabilitetsavgifter som inte betalas i rätt tid. Dröjsmålsräntan ska beräknas enligt en räntefot som motsvarar den av fastställda, vid varje tid gällande referensräntan enligt 9 § räntelagen (1975:635) med ett tillägg av . ska underrätta , om ett kredit- institut eller annat företag inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag. Beslut enligt denna lag får inte överklagas. Ett beslut om avgift enligt 7 kap. 6 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövnings- tillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna får tillämpas endast för räkenskapsår som löper ut efter ikraftträdandet. 3.En stabilitetsavgift enligt 7 kap. 6 § för räkenskapsår som går ut ska reduceras till hälften. Remissinstanser och de som på eget initiativ yttrat sig över utkast till proposition om införande av stabilitetsavgift. riksbank, , , , , , Företagarna, , och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , Husmark , , , , , , , , , , , Tolgfors Regeringen beslutar proposition 2009/10:30 Stabilitetsavgift