prop · GX034 · 2009-09-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:4 En förenklad semesterlag, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Semesterlagen (1977:480) föreslås förenklas i sak samt språkligt och redaktionellt. En ny beräkningsregel för semesterlön, sammalöneregeln, föreslås införas som huvudregel för arbetstagare med fast lön. Procent- regeln, som gäller för beräkning av semesterlön , behålls och för- enklas. Reglerna för när semester intjänas under frånvaro, semester- lönegrundande frånvaro, föreslås förenklas genom att frånvaro på grund av sjukdom och arbetsskada som längst är semesterlönegrundande i ett helt intjänandeår i stället för två. Vidare bör reglerna om när semester intjänas under frånvaro som beror på ledighet med tillfällig föräldra- penning förenklas. Reglerna för när arbetstagare med tidsbegränsade anställningar tjänar in semester föreslås ändras. Vidare föreslås att de sär- skilda regler som gäller för hemarbetande och okontrollerade arbets- tagare tas bort. En ny regel föreslås som innebär att endast ett visst antal semesterdagar ska ersättas med semesterlön om semestern på grund av frånvaro inte har kunnat läggas ut under semesteråret. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Dessutom föreslås att lönegarantilagen (1992:497) anpassas till och rådets direktiv /94/EG av om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens (kodifierad version). Den lagändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480).......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) .............................................. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med 2.4Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497)........................................................................ Ärendet och dess beredning............................................................ En förenklad semesterlag................................................................ Behovet av ett moderniserat regelverk............................. Semesterledighet för korttidsanställda ............................. 4.3Semesterledighet för hemarbetande och Beräkning av antalet semesterdagar med semesterlön ..... under längst ett helt intjänandeår Semesterlönegrundande frånvaro vid viss Beräkning ................................................av semesterlön Semesterlön för sparad semester Semesterlön och semesterersättning för arbetstagare med fri kost Semesterlön .........när semester inte har kunnat läggas ut 4.9Överföring av semesterförmåner mellan anställningar hos samma arbetsgivare.............................. Återtagande av semester .................................................. Följdändring i annan lagstiftning ..................................... Ändring i lönegarantilagen ............................................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. 7.1Semesterlagens påverkan på företagens Särskilt om konsekvenserna av ändringen av regeln om semesterlönegrundande frånvaro............................... 7.5Ersättning med semesterlön för semester som inte har kunnat läggas ut......................................................... 8.1Förslaget till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) ....................................................................... 8.2Förslaget till lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262).............................................. 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med 8.4Förslaget till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) ....................................................................... Sammanfattning av betänkandet Enklare semesterregler (SOU 2008:95)..................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i semesterlagen (1977:480), 2.lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262), 3.lag om ändring i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete, 4.lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs i fråga om semesterlagen (1977:480)1 dels att 23 och 27 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 4 § ska utgå, dels att 1, 2, 322, 2426, 2831 och 33 §§ samt rubrikerna närmast före 9, 10, 18 och 31 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tolv nya paragrafer, 2 a, 3 a, 12 a, 12 b, 16 a, 16 b, 17 a, 17 b, 26 a, 29 a, 30 a och 30 b §§, samt närmast före 1, 2, 3, 3 a, 7, 8, 13, 14, 16 a, 16 b, 17, 20, 22, 26, 26 a, 30, 30 a och 30 b §§ nya rubriker av följande lydelse. Arbetstagare har rätt till semes- terförmåner enligt denna lag. Sådana förmåner är semester- ledighet, semesterlön och semes- terersättning. Arbetstagare har rätt till semes- terförmåner enligt denna lag. Semesterförmånerna utgörs av semesterledighet, semesterlön och semesterersättning. Särskilda bestämmelser om för- längd semesterledighet finns i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete. Överenskommelser mellan arbets- givare och arbetstagare Avtal är ogiltigt i den mån det innebär att arbetstagares rättig- heter enligt denna lag upphäves eller inskränkes. Detta gäller dock ej, om annat framgår av lagen. Avvikelse från 3, 9, 11, 16, 22, Ett avtal, som innebär att arbetstagares rättigheter enligt denna lag inskränks, är ogiltigt i den delen. Detta gäller dock inte, om något annat framgår av lagen. 1 Senaste lydelse av 27 § 1992:1329. 23, 26, 29 och 30 §§ får göras med stöd av kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av organisation som är att anse som central arbetstagar- organisation enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Arbetsgivare, som är bunden av sådant kollektivavtal, av kollektivavtal i fråga som avses i 5 § andra stycket eller av kol- lektivavtal om avvikelse från 12, 19, 20 eller 21 §, får i angivna hänseenden tillämpa avtalet även på arbetstagare som ej är medlem av den avtalsslutande arbets- tagarorganisationen, under förut- sättning att arbetstagaren syssel- sättes i arbete som avses med avtalet och ej omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal. Genom avtal får avvikelse göras från 5, 12, 12 b, 1921 och 30 a §§, i den utsträckning som framgår av de bestämmelserna. Genom kollektivavtal, som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av en central arbets- tagarorganisation, får avvikelse göras från 3, 3 a, 9, 11 § andra stycket, 1616 b, 22, 26, 26 a, 29, 29 a och 30 §§. En arbetsgivare, som är bunden av ett kollektivavtal som omfattar frågor som avses i första och andra styckena, får i dessa frågor tillämpa avtalet även på en arbetstagare som inte är medlem av den avtalsslutande arbetstagar- organisationen. Detta gäller under förutsättning att arbetstagaren sysselsätts i arbete som avses med avtalet och inte omfattas av något annat tillämpligt kollektivavtal. En arbetstagare har rätt till tjugo- varje se- mesterår. Om anställningen på- börjas efter under semesteråret, har arbetstagaren rätt till endast fem semesterdagar.Under semesterledighet ska arbetstagaren ha semesterlön, om sådan har tjänats in enligt 7 §. Med semesterår avses tiden till och med påföljande år. närmast före ett semesterår är intjänandeår. Såsom semesterledighet skall anses ledighet enstaka semester- dagar och period av semesterdagar jämte i 9 § angivna arbetsfria dagar, vilken börjar och slutar med semesterdag. Semesterledighet och semester- dagar I ledigheten ingår enstaka semesterdagar eller en period av semesterdagar, inklusive arbets- fria dagar. Ledigheten börjar och slutar med en semesterdag. räknas inte som semesterdagar annat än i fall som avses i 9 § tredje stycket. Med söndag jämställs allmän helgdag samt , och nyårsafton. 4 §2 Arbetstagare har rätt till tjugo- varje se- mesterår utom i fall som avses i 5 och 27 §§. Under semesterledighet skall arbetstagare ha semesterlön i den mån han har tjänat in sådan under intjänandeåret. Arbetstagare får avstå från rätt till semesterledighet som ej är förenad med semesterlön. 2 Senaste lydelse 1992:1329. Under det semesterår då arbetstagare anställes har han rätt , om an- ställningen börjar efter . Anställes arbetstagare för arbete, som avses pågå högst och omfatta högst , och varar arbetet ej , saknar arbetstagaren rätt till semesterledighet. I fråga om arbetstagare som i annat fall anställes för begränsad tid får avtalas, att arbetstagaren ej skall ha rätt till semesterledighet. Vad nu sagts gäller ej, om anställ- ningsavtalet avser eller anställ- ningen varar än . Saknar arbetstagaren i fall som avses i detta stycke rätt till semesterledighet, äger han rätt till semesterersättning för anställ- ningstiden hos arbetsgivaren. Har arbetstagare rätt till semesterersättning enligt andra stycket, skall vederlag för arbete, som har avsetts pågå högst och omfatta högst , förutsättas inbegripa semesterersättning, om ej annat framgår av omständigheterna. Om förlängd semesterledighet finns bestämmelser i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radio- logiskt arbete. När det gäller en anställning som avses pågå i högst tre måna- der och som inte varar , får det avtalas att semesterledighet inte ska läggas ut. I sådant fall har arbetstagaren rätt till semester- ersättning. Arbetstagare som byter anställ- ning har rätt till semesterledighet i den nya anställningen endast i den mån han icke redan har fått sådan ledighet. En arbetstagare som byter an- ställning har rätt till semester- ledighet i den nya anställningen endast i den utsträckning arbets- tagaren inte redan har haft sådan ledighet i den tidigare anställ- ningen. Om överföring av semester- 3 Senaste lydelse 2007:392. förmåner till ny anställning hos samma arbetsgivare finns be- stämmelser i 30 b §. Semesterdagar med semesterlön utgör så stort antal av semester- dagarna enligt 4 § som svarar mot den del av intjänandeåret, under vilken arbetstagaren har innehaft anställning hos arbetsgivaren. Arbetsdag då arbetstagaren har varit frånvarande utan lön in- räknas i anställningstiden endast om fråga har varit om semester- ledighet, ledighet på grund av permittering eller ledighet som enligt 17 § är semesterlöne- grundande. Vid beräkning enligt första stycket anges del av intjänande- året i antal dagar. Uppstår vid beräkning av antalet semester- dagar med semesterlön brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Av semesterdagar som utlägges under visst semesterår skall, om ej annat avtalas, dagar som är för- enade med semesterlön utgå först. Antalet semesterdagar med se- mesterlön beräknas på följande sätt. Från de dagar arbetstagaren har varit anställd hos arbets- givaren under intjänandeåret (anställningstiden) subtraheras de dagar då arbetstagaren varit helt frånvarande från arbetet utan lön. Frånvaro som beror på semester- ledighet, permittering eller ledig- het som enligt 1717 b §§ är semesterlönegrundande, liksom arbetsfria dagar som infaller under sådana frånvaroperioder, ska dock räknas in i anställnings- tiden. Differensen divideras under intjänande- året. Kvoten multipliceras med tjugofem. Om ett brutet tal då uppstår, avrundas detta till när- mast högre hela tal. Arbetstagare är skyldig att på begäran lämna arbetsgivaren besked i vad mån han önskar få ut semesterledighet, som ej är för- enad med semesterlön, eller avstå från sådan ledighet. Besked be- höver ej lämnas innan arbetstaga- ren har fått veta, hur många se- mesterdagar utan lön han har eller kan beräknas få rätt till. En arbetstagare får avstå från rätt till semesterledighet som inte är förenad med semesterlön. En arbetstagare ska på begäran lämna arbetsgivaren besked om sina önskemål när det gäller ut- läggningen av semesterledighet utan semesterlön eller i vilken omfattning arbetstagaren önskar avstå från sådan ledighet. Besked behöver inte lämnas innan arbets- givaren har meddelat hur många semesterdagar utan lön arbets- tagaren har eller kan beräknas få rätt till. lagts ut med anledning av arbets- lagts ut med anledning av arbets- stycket, får arbetstagaren ej senare avstå från ledigheten utom i fall senare avstå från ledigheten utom i som avses i 13 §. fall som anges i 13 §. annat än i fall som avses i tredje Vid semesterledighet som om- En arbetstagare, som regelbun- det arbetar lördag eller söndag arbetstagare, som arbetar lördag eller båda , har vid eller söndag eller båda dessa dagar, rätt till ledighet mot- minst rätt till ledighet svarande tid av veckoslut dels av veckoslut, dels under semesterledigheten och dels och föranleder ej särskilda skäl dagar har arbetstagaren rätt till annat, har arbetstagaren rätt till som efter denna. om inte särskilda skäl talar emot fall som avses i detta stycke arbetstagaren ledighet av mot- Har i fall som avses i första som ej är lördag eller söndag, och infaller den under semesterledig- veckodag, som inte är lördag eller heten, räknas den som semester- söndag, och som infaller under veckodagen som semesterdag. eller söndag, som annars skulle ha utgjort arbetsdag, och är fråga om kortare än och arbets- tagaren är ledig eller anges i andra stycket, räknas söndag, som annars skulle ha Arbetsfri dag skall då ej anses som dag som semesterdag. dag ska då inte anses som se- Med söndag jämställes helgdag samt påskafton, pingstafton, mid- sommarafton, och nyårs- När det gäller förläggningen av annan semesterledighet än sådan som avses i 12 §, ska arbetsgivaren samråda med arbetstagaren, om förhandling med arbetstagarens organisation inte har ägt rum.Mellan parter som träffar kol- lektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor bör det, om arbetstagarparten begär det, även träffas kollektivavtal om med- bestämmanderätt för arbetstagarna i frågor som rör förläggningen av semesterledighet. I fråga om en arbetstagare för vilken ett sådant avtal inte har träffats gäller bestämmelserna i andra och tredje styckena.Det som föreskrivs om arbets- givares förhandlingsskyldighet i 11 och 13 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ska tillämpas på motsvarande sätt när det gäller förläggning av sådan semesterledighet som avses i 12 §.Om arbetstagaren inte företräds av en förhandlingsberättigad organi- sation eller om en sådan organisa- tion inte önskar förhandla, ska arbetsgivaren samråda med arbetstagaren om ledighetens för- läggning. 10 § Mellan parter som träffar kol- lektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor bör, om arbetstagarparten begär det, även träffas kollektivavtal om med- bestämmanderätt för arbetstagarna i frågor som avser förläggningen av semesterledighet. I fråga om arbetstagare för vilken sådant avtal ej träffats, skall gälla vad som föreskrives i andra och tredje styckena. Angående förläggningen av se- mesterledighet som avses i 12 § skall vad som i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet föreskrives om arbetsgivares för- handlingsskyldighet beträffande viktigare förändring av arbets- tagares arbets- eller anställ- ningsförhållanden äga motsva- rande tillämpning. Om arbets- tagaren icke företrädes av för- handlingsberättigad organisation eller om sådan organisation ej önskar förhandla, skall arbetsgiva- ren samråda med arbetstagaren om ledighetens förläggning. Beträffande förläggningen av annan semesterledighet skall arbetsgivaren samråda med arbetstagaren, om förhandling med dennes organisation icke har ägt rum. Kan överenskommelse om för- läggning av semesterledighet ej uppnås, bestämmer arbetsgivaren om förläggningen i den mån ej annat har avtalats. Även utan stöd av avtal får en sådan semesterperiod förläggas till annan tid, när sär- skilda skäl föranleder det. Har beslut om förläggning av semesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om beslutet. Underrättelsen skall läm- nas senast före ledig- hetens början. När särskilda skäl föreligger får den lämnas senare, dock om möjligt minst en månad före ledighetens början. Om det inte går att komma överens om hur semesterledighet ska förläggas, bestämmer arbets- givaren om förläggningen, om inte något annat har avtalats. Har beslut om förläggning av semesterledigheten träffats på något annat sätt än genom över- enskommelse med en arbetstagare eller dennes företrädare, ska arbetsgivaren underrätta arbets- tagaren om beslutet. Underrättel- sen ska lämnas senast före ledighetens början. Om det finns särskilda skäl, får den läm- nas senare, dock om möjligt minst en månad före ledighetens början. 12 § Om ej annat har avtalats, skall semesterledigheten förläggas så, att arbetstagaren får en ledighets- period av minst under juniaugusti. Även utan stöd av avtal får sådan semesterperiod förläggas till annan tid, när sär- skilda skäl föranleder det. Beslutar arbetsgivare om per- Beslutar en arbetsgivare om per- mittering som arbetstagare ej hade mittering som arbetstagaren inte hade anledning räkna med då han läm- anledning att räkna med när besked enligt 8 §, lämnades enligt 8 §, har arbetstagaren arbetstagaren rätt att avstå från rätt att avstå från utlagd semester- utlagd semesterledighet, som ej är ledighet utan semesterlön, om ledig- förenad med semesterlön, i den heten sammanfaller med permitte- mån ledigheten sammanfaller med dock endast om han underrättar först senare kännedom om permitte- ringen, får arbetstagaren avstå från kännedom om permitteringen, har ledigheten om han eller hon utan han rätt att avstå från ledigheten genom att utan dröjsmål under- upphör ledigheten vid utgången av den dag då arbetsgivaren underrättades. ledigheten med utgången av den dag då arbetsgivaren underrätta- Semesterledighet i samband med uppsägning och sjukdom m.m. läggas till uppsägningstid. läggas till uppsägningstid. tiden helt eller delvis infalla under tiden helt eller delvis infalla under redan utlagd semesterledighet och redan utlagd semesterledighet och beror uppsägningen på förhållande beror uppsägningen på förhållan- som ej hänför sig till arbetstagaren den som inte hänför sig till hetens förläggning i samma mån upphävas, om arbetstagaren begär samma mån upphävas, om arbets- tagaren begär det. Första och andra styckena gäller Första och andra styckena gäller ej i den mån uppsägningstiden inte om uppsägningstiden över- Semesterlön för en arbetstagare som har lön bestämd eller månad beräknas enligt 16 a §, om inte annat framgår av andra stycket eller om arbets- givaren väljer att beräkna se- mesterlönen enligt 16 b §.Semesterlön beräknas enligt 16 b § för en arbetstagare som har 1. lön som inte är bestämd pervecka eller månad,2. lön som regelbundet består av en fast och en rörlig del om den rörliga lönedelen kan uppskattas till av den sam- manlagda lönen under semester- året,3. en sysselsättningsgrad som har varierat under intjänandeåret, 4. ändrat sysselsättningsgrad mellan intjänandeåret och se-mestertillfället, eller5. varit frånvarande under in- tjänandeåret av skäl som inte är semesterlönegrundande enligt 17 17 b §§, om frånvaron inte pågått i samma omfattning under hela intjänandeåret och pågår i sådan omfattning vid semestertillfället.Om det under semesterledighe- ten infaller en eller då arbetstagaren inte har kunnat arbeta på grund av sjukdom eller arbetsskada, eller en eller som i övrigt är semesterlönegrundande enligt 17 17 b §§ ska, om arbetstagaren utan dröjsmål begär det, sådana dagar inte räknas som semesterdagar. I sådant fall ska de semesterdagar som återstår förläggas i ett sam- manhang, om arbetstagaren inte medger annat. Infaller under semesterledighe- ten dag då arbetstagaren är oför- mögen till arbete på grund av sjukdom eller dag som är se- mesterlönegrundande enligt 17 § första stycket 27 skall, om arbetstagaren utan dröjsmål begär det, sådan dag ej räknas som se- mesterdag. Semesterdagar som återstår på grund av att första stycket har tillämpats skall utgå i ett samman- hang, om arbetstagaren ej medger annat. Semesterlönen utgör av arbetstagarens under intjänandeåret förfallna lön i anställningen. Vid beräkning av lönen under intjänandeåret skall i lönesumman ej inräknas annan semesterlön än sådan som avses i 22 § eller per- mitteringslön med anledning av driftsuppehåll för samtidig se- mester. I lönesumman skall ej heller inräknas ersättning som har utgått för dag, då arbetstagaren helt eller delvis har haft sådan ledighet från arbetet som är se- mesterlönegrundande enligt 17 §. För varje sådan dag skall arbets- inkomsten i stället ökas med ett belopp, motsvarande arbetstaga- rens genomsnittliga dagsinkomst i anställningen av intjänandeåret. Har arbetstagaren då ej haft någon inkomst i anställ- ningen, skall semesterlönen be- räknas med hänsyn till den in- komst som det kan antagas att han 4Senaste lydelse 1994:2079. 5Senaste lydelse 1992:1329. skulle ha haft, om han hade arbetat för arbets- givarens räkning. Särskilda bestämmelser om Prop. 2009/10:4 vissa förmåner vid beräkning av semesterlön finns i 24 och 25 §§. Semesterlön enligt sammalöne- regeln Semesterlön enligt sammalöne- regeln är den vid semestertillfället aktuella vecko- eller månadslönen, eventuella fasta lönetillägg samt ett semestertillägg. Semestertillägget för varje betald semesterdag är för veckoavlönade arbetstagare av veckolönen och för månadsavlönade arbetstagare av månadslönen. Har arbetstagaren fasta lönetillägg ska vecko- respektive månadslönen ökas med dessa tillägg före beräk- ningen av semestertillägget. Har arbetstagaren även rörliga lönedelar är semesterlönen för dessa lönedelar av arbetstagarens sammanlagda förfallna rörliga lön under se- mesteråret. Semesterlön enligt procent- regeln utgör av arbetstagarens förfallna lön i en anställning under intjänandeåret. I lönesumman ska inte följande inräknas: 1. semesterlön, 2. ersättning för dag då arbets- tagaren helt eller delvis har haft enligt 1717 b §§, eller 3. permitteringslön som lämnas i samtidig semester när rätt till som anges i andra stycket 2 ökas i stället lönesumman med ett belopp motsvarande den inkomst arbets- tagaren skulle ha haft om arbete i stället utförts i normal omfattning för arbetsgivarens räkning. normal omfattning avses arbets- tagarens ordinarie arbetstidsmått. Går beloppet inte att fastställa ska det uppskattas till den inkomst som kan antas skulle ha betalats om hade arbetat för arbetsgivarens Frånvaro från arbetet är se- mesterlönegrundande, när fråga är om 1.ledighet på grund av sjukdom, iden mån frånvaron under in- tjänandeåret icke överstiger eller om frånvaron beror på arbetsskada, 2.ledighet enligt föräldra- ledighetslagen (1995:584) dels under tid för vilken havandeskaps- penning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän för- säkring, dels under tid för vilken föräldrapenning utges i anledning av barns födelse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma lag, i den mån frånvaron för varje barn eller vid flerbarnsbörd sam- manlagt inte överstiger eller för ensamstående förälder , dels under tid för vil- ken tillfällig föräldrapenning utges enligt 4 kap. 10, 10 a, 10 b eller 10 c § i den mån frånvaron under intjänandeåret inte överstiger eller för ensamstående förälder , 11 och 11 a §§ samma lag, Frånvaro från arbetet är se- mesterlönegrundande när det gäller ledighet på grund av sjuk- dom, om frånvaron under in- tjänandeåret inte överstiger , eller om frånvaron beror på arbetsskada. I sådan frånvaro- period inräknas även dagar när arbetstagaren inte skulle ha utfört arbete.