prop · GX031d14 · 2009-09-21 00:00:00 — En av förutsättningarna för att Arbetsförmedlingen ska lyckas matcha nyanlända invandrare med arbete är att den arbetssökandes yrkeskompetens identifieras i ett tidigt skede. Andelen nyanlända med fastställt yrke ökade från ca 70 till . fick totalt drygt 10 000 nyanlända arbetssökande arbete genom Arbetsförmedlingen. av dem var män och var kvinnor. Knappt 2 000 nyanlända fick arbete med statligt stöd , de flesta inom instegsjobb som beskrivs närmare under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad. Försöksverksamheten för vissa nyanlända invandrare (FNI) Regeringen gav dåvarande i uppdrag att starta Försöksverksamheten för vissa nyanlända invandrare (FNI) i ett antal kommuner i , och . Syftet med försöksverksamheten var att förkorta tiden till inträde på den svenska arbetsmarknaden för nyanlända invandrare. De nyanlända som deltog i försöket fick förstärkt handläggning vilket innebar att arbetsförmedlarna inom försöket hade betydligt färre arbetssökande än vad andra förmedlare hade. Aktiviteterna inom FNI pågick som längst . Såväl en uppföljning av deltagarnas sysselsättning som en utvärdering av effekterna visar på positiva resultat. Utvärderingsrapporten visar att deltagande i försöksverksamheten har haft en långsiktig positiv effekt på möjligheterna att få osubventionerat arbete. Se vidare avsnitt 4.5.11 under utgiftsområde 14. har Arbetsförmedlingen i uppdrag att tidigt efter beviljat uppehållstillstånd genomföra så kallade etableringssamtal med nyanlända invandrare. Försöksverksamheten omfattar sammanlagt ca 1 000 personer i , och . Etableringssamtalen ska utgå från den kartläggning av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 individens yrkeserfarenhet och utbildningsbakgrund som genomför då asylärendet prövas. Samtalen ska innehålla kvalificerad rådgivning och stöd för nyanlända. En av de viktigaste delarna i etablerings-sam- talen är att tidigt informera om var i landet den nyanländes kompetens särskilt efterfrågas för att underlätta beslut om bosättning. Att i ett tidigt skede betona vikten av val av bosättningsort för bästa möjliga förutsättningar till arbete och egen försörjning är centralt. Verksamheten påbörjades varför det ännu inte finns resultat att redovisa. Nyanlända invandrare kan få stöd och coachning hos kompletterande aktörer . Syftet med aktiviteter hos en kompletterande aktör är, som vid Arbetsförmedlingen, att skapa möjligheter för den som är nyanländ att få ett arbete så snabbt som möjligt efter uppehållstillståndet. Minst 5 000 nyanlända arbetssökande beräknas kunna delta i aktiviteter hos kompletterande aktörer . Det är ännu för tidigt att redovisa resultaten av verksamheten. Länsstyrelserna tog över ansvaret att vara drivande i utvecklingen av samverkan mellan kommuner och myndigheter i länet avseende boende, introduktion och snabb arbetsmarknadsetablering för nyanlända invandrare. I flertalet län har det bildats organisatoriska strukturer för samverkan och erfarenhetsutbyte, som flyktingsamordnar-nätverk, länsvisa integrationsråd och partnerskap. Länsstyrelserna har dialog med och ger stöd till kommuner, ordnar länsvisa och regionala integrationskonferenser och temadagar, tar fram regionala integrationsstrategier och bedriver utvecklingsprojekt, ofta delfinansierade med EU-medel. Utgångspunkterna för regeringens utvecklingsarbete för 20082010 har arbetats fram i samråd med de 21 kommunerna med lokala utvecklingsavtal . har varit att hitta former för samordning och samverkan i syfte att åstadkomma ett långsiktigt förändringsarbete i stadsdelar med ett utbrett utanförskap. Förordningen (2008:348) om urbant utvecklingsarbete, som trädde i kraft , förtydligar ansvarsfördelningen mellan staten och kommuner med lokala utvecklingsavtal och skapar ett gemensamt ramverk för det utvecklingsarbetet. Samtliga 21 kommuner har tackat ja till lokala utvecklingsavtal för 20082010. Inom ramen för avtalen kan kommunerna bilda lokala partnerskap med statliga myndigheter och aktörer inom den privata och ideella sektorn. Polismyndigheterna, och Arbetsförmedlingen har för åren 20082010 fått i uppdrag att ingå sådana lokala partnerskap. och har i uppdrag att stödja partnerskapen. samverkar med nio kommuner för att utveckla och etablera nystartskontor. Nystartskontoren ska erbjuda vägledning och stöd till människor för att de t.ex. lättare ska kunna starta eget företag, hitta en lärlingsplats eller en utbildning. Vid ett nystartskontor ska människor få individuell och samordnad service på ett och samma ställe, i stället för att behöva vända sig till flera olika myndigheter. Utvecklingen av kontoren sker i samverkan med , näringslivsorganisationer och lokala företag. I sex av kommunerna finns lokala utvecklingsavtal och i dessa är nystartskontorens verksamhet en viktig del i genomförandet av avtalet. Utvecklingen av strukturer och metoder för arbetet med boendemedverkan har varit ett centralt inslag i utvecklingsarbetet i stadsdelarna. Som ett led i arbetet med lokala utvecklingsavtal arrangerades konferensen 2009 med företrädare för berörda kommuner, myndigheter och organisationer. Vid konferensen diskuterades bl.a. hur arbetet med en gemensam värdegrund kan stärka sammanhållningen och integrationen. Ett arbete har inletts för att ta fram underlag för en avstämning av hur statens roll i det utvecklingsarbetet bör organiseras efter innevarande avtalsperiod. Avstämningen kommer att göras i samråd med kommuner med lokala utvecklingsavtal. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Europeiska flyktingfonden III ingår tillsammans Stöd till riksorganisationer bildade på etnisk med Integrationsfonden, Återvändandefonden och Gränsfonden i EU:s SOLID-program. Flyktingfonden som förvaltas av Migrations- verket medfinansierar bl.a. projekt som avser stöd till organisationer bildade på etnisk grund. introduktion för nyanlända flyktingar. Stöden har fram fördelats av fondens verksamhet redovisas under utgifts- enligt förordningen (2000:16) om statsbidrag till område 8 Migration. organisationer som främjar integration. har förordningen ersatts med förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Regeringens behov av fortlöpande bedömningar Sammanlagt 61 organisationer har ansökt om Av ansökningarna har 53 om bl.a. situationen för utrikes födda på arbets- beviljats och åtta avslagits. Skäl för avslag har marknaden och i utbildningssystemet samt om varit att organisationer inte har lämnat in kapaciteten för flyktingmottagande nationellt begärda underlag, inte har haft tillräckligt många och i olika delar av landet förutsätter statistik om medlemmar eller av andra skäl inte har levt upp integration på lokal, regional och nationell nivå. till förordningens krav. Den totala summan för- För att möjliggöra analyser över en hel kon- delade bidrag uppgick till 19 miljoner junkturcykel bör även vissa historiska uppgifter kronor, varav utgör etablerings- bidrag till fyra organisationer som ännu inte helt Av den anledningen har Statistiska centralby- uppfyller kraven på ordinarie organisations- rån (SCB) fått i uppdrag att redovisa variabler Även ett samarbetsorgan för flera organi- baserade på registerstatistik om integration. sationer har beviljats stöd. ca 45 variablerna ska redovisas uppdelade efter bakgrundsvariablerna kön, ålder, utbildnings- bakgrund, födelseregion, vistelsetid och skäl till Variablerna ska redovisas nationellt, för samtliga län, för samtliga kommuner samt för de 38 stadsdelar som omfattas av lokala Den europeiska fonden för integration av tred- utvecklingsavtal mellan regeringen och kommu- jelandsmedborgare inom EU:s ramprogram för Vissa av variablerna ska även kunna använ- solidaritet och hantering av migrationsströmmar das som indikatorer för uppföljning av (det så kallade SOLID-programmet) inrättades regeringens samlade strategi för integration. Integrationsfonden syftar till att Statistiken kommer att publiceras på förbättra samarbetet inom EU på integrations- området, bl.a. genom kunskaps- och erfaren- hetsutbyte, och att förbättra systemen för integ- Integrationsfonden förvaltas i av Svenska Medborgarskapet har stor betydelse för integra- utlysas och fördelas ur fonden under program- Benägenheten att söka medbor- garskap kan ses som ett mått på känslan av upprättades ett förvaltnings- och tillhörighet till det nya hemlandet. kontrollsystem samt ettårs- och flerårsprogram också flera studier som visar att naturalisation för fonden i . har ett tydligt samband med ekonomisk integra- gjordes och något resultat från tion och sannolikheten att ha ett arbete. projekt finansierade av fonden finns således inte har antalet personer som ansökt om ännu att redovisa. svenskt medborgarskap varierat kraftigt vilket också avspeglat sig i antalet beviljade medborgar- blev 30 461 personer svenska medborgare. Av dessa var 16 947 kvinnor och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 13 514 män. I förhållande till 2007 innebar detta en minskning med ca 3 200 personer och i förhållande till 2006 en minskning med ca 20 800 personer. var irakier den största gruppen bland de nya svenska medborgarna. Av de utrikes födda som var folkbokförda i landet vid utgången av 2008 var svenska medborgare vilket innebär en minskning med i förhållande till 2007 och med ytterligare i förhållande till 2006. Resultat i förhållande till de mål som satts upp för hantering av medborgarskapsärenden redovisas under utgiftsområde 8 Migration. 3.4.5EU-arbete och internationell samverkan EU-samarbetet på integrationsområdet bidrar till att stärka kunskaps- och erfarenhetsutbytet kring integrationspolitiska frågor. Samarbetet är primärt av mellanstatlig karaktär, bygger på gemensamt överenskomna grundprinciper och organiseras genom ett nätverk av nationella tjänstemän, så kallade National Contact Points on Integration (NCPI), där deltar sedan det upprättades . deltog i den senaste europeiska ministerkonferensen om integration i , där inriktningen på det fortsatta EU-samarbetet stakades ut. NCPI-arbetet har därefter fokuserat på en förstärkning av kunskapsutbytet, bl.a. genom gemensamma indikatorer och moduler. lanserades en europeisk webbsida om integration och ett europeiskt integrationsforum för dialog med civilsamhället. Kunskaps- och erfarenhetsutbyte är en väsentlig del också i det utvecklingsarbetet. deltar i den arbetsgrupp som leds av respektive EU-ordförandeskap, den så kallade Ansvariga ministrar har kommit överens om att ytterligare förstärka kunskapsutbytet genom att utveckla gemensamma verktyg och arbetsmetoder för hållbar urban utveckling. Regeringen beslutade också 2008 om medlemskap i det europeiska (EUKN). deltar i nätverket i syfte att underlätta för svenska kommuner att utbyta erfarenheter med andra europeiska kommuner. deltar även i arbete kring migrations- och integrationsfrågor samt i internationellt samarbete på området, primärt genom arbetsgrupp Working Party on Migration och dess rapporteringssystem on Migration (SOPEMI). bidrog till uppdateringen av och dess International Migration Outlook. I detta avsnitt redovisas sammanfattande resultat av insatser för integration och mot utanförskap inom områdena arbetsmarknad, utbildning, boende samt hälsa som är av särskild betydelse för integrationspolitiken. Resultatredovisning av insatser av betydelse för integration görs också inom respektive berört utgiftsområde i denna proposition. Till följd av den ekonomiska krisen har efterfrågan på arbetskraft minskat och förväntas minska ytterligare . (SCB:s) arbetskraftsundersökningar visar att andelen utrikes födda män i arbetskraften har ökat relativt kraftigt jämfört med inrikes födda män. Ökningen är särskilt markant (se tabell 3.3). Arbetskraftsdeltagandet för utrikes födda kvinnor har däremot inte ökat i samma grad. var arbetskraftsdeltagandet bland den utrikes födda befolkningen jämfört för inrikes födda. Utrikes födda svarar därmed för en stor del av den outnyttjade arbetskraftspotentialen i landet. Tabell 3.3 Andel i arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda , procent Källa: SCB, årsmedeltal 20052008 har antalet sysselsatta utrikes födda, i synnerhet födda utanför , ökat markant kraftigare än antalet sysselsatta inrikes födda. har ökningen skett från en låg nivå. Utvecklingen har varit densamma i alla åldersgrupper. Bland de utrikes födda männen har också andelen sysselsatta ökat och närmat sig sysselsättningsgraden för de inrikes födda. För kvinnorna är mönstret något annorlunda. Även utrikes födda kvinnors sysselsättning har ökat såväl i antal som i andel av befolkningen, men ökningen har inte varit lika snabb som för inrikes födda kvinnor. Oavsett bakgrund är sysselsättningsgraden lägre för kvinnor än för män, och sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda kvinnor är större än mellan inrikes och utrikes födda män. Sysselsättningsgraden är låg bland nyanlända, men stiger med vistelsetid. Även utbildningsnivå har ett starkt samband med sysselsättningsnivån. Tabell 3.4 Andel sysselsatta kvinnor bland nyanlända skyddsbehövande och anhöriga efter vistelsetid, procent Tabell 3.5 Andel sysselsatta män bland nyanlända skyddsbehövande och anhöriga efter vistelsetid, procent Sysselsättningsgraden bland unga bosatta i områden med lokala utvecklingsavtal är betydligt lägre än bland unga bosatta i andra typer av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Skillnaden är i storleksordningen 12 . Tabell 3.6 Andel sysselsatta bland inrikes respektive utrikes födda , procent Källa: SCB, årsmedeltal 20052008 Arbetslösheten har gått ner kraftigt , särskilt bland utrikes födda män, även om den ligger på en betydligt högre nivå än för inrikes födda män. Utrikes födda ungdomar i åldern tillhör emellertid en av de grupper som har det svårast på arbetsmarknaden, med en arbetslöshet som uppgick till , jämfört bland inrikes födda ungdomar. En annan grupp som upplever stora svårigheter att komma in på arbetsmarknaden är utrikes födda kvinnor. Tabell 3.7 Andel arbetslösa bland inrikes respektive utrikes födda , procent -1,8 -3,5 -1,3 -0,7 Källa: SCB. Av de utrikes födda som har högskolestudier har ett kvalificerat arbete. Andelen ökar med vistelsetiden i . Av de som är födda utanför och som bott i mellan tre och har ett kvalificerat arbete. Detta kan jämföras med att av inrikes födda akademiker har ett arbete som motsvarar kvalifikationsnivån (Arbetsutbud, sysselsättning och utländsk bakgrund, Ds 2007:4). Nystartsjobb når personer och grupper som står långt från arbetsmarknaden. hade i genomsnitt 15 900 personer ett nystartsjobb och 2009 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 var antalet 19 900. Av dessa var utrikes födda. infördes ändrade villkor även för instegsjobb, där ett subventionerat arbete kombineras med studier i svenska. Syftet var att underlätta för fler nyanlända invandrare att få sådana arbeten. hade 2 600 ett instegsjobb. Se vidare avsnitt 4.5.11 under utgiftsområde 14. Eget företagande är ungefär lika vanligt bland utrikes och inrikes födda män. Däremot är utrikes födda kvinnor något oftare företagare jämfört med inrikes födda kvinnor. har antalet utrikes födda män som är egna företagare ökat kraftigt. Andelen företagare bland de sysselsatta har dock legat kvar på samma nivå, eftersom antalet anställda ökat i samma takt som antalet företagare. Antalet utrikes födda kvinnor som är egna företagare har varit åren 20052008. Eftersom antalet med en anställning har ökat, har andelen företagare bland utrikes födda kvinnor minskat. Tabell 3.8 Andel företagare inkl. medhjälpande hushållsmedlemmar bland de sysselsatta, inrikes respektive utrikes födda , procent -0,6 -1,0 driver , numera , ett program för företagare med utländsk bakgrund. Syftet är att fler företag ledda av personer med utländsk bakgrund ska utvecklas och växa. Utveckling och ytterligare resultat inom arbetsmarknadsområdet redovisas närmare under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utveckling och resultat rörande företagande redovisas närmare under utgiftsområde 24 Näringsliv. Utbildningsresultat och likvärdighet i grund- och gymnasieskolan Andelen elever som lämnar med fullständiga betyg har ökat något mellan läsåren 2005/06 och 2007/08. Det finns dock ett bety- dande prestationsgap mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund. Tabell 3.9 Andel elever med svensk respektive utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg, procent -1,2 05/0607/08 Bland de som påbörjade en gymnasieutbildning hade av kvinnorna och av männen med svensk bakgrund fullföljt den . Bland elever med utländsk bakgrund var motsvarande andel för kvinnor och för män. Fullföljandegraden är alltså lägre bland elever med utländsk bakgrund. Bland de med utländsk bakgrund som fullföljer gymnasiestudierna är övergångsfrekvensen till högskolan nästan dubbelt så hög som bland de med svensk bakgrund. En mer detaljerad redovisning av resultaten i grund- och gymnasieskolan återfinns under utgiftsområde 16 Utbildning. Språk och utbildning för vuxna Svenskundervisning för invandrare (sfi) /08 deltog 74 000 elever i svenskundervisning för invandrare (sfi). Antalet deltagare ökade med 8 700 från läsåret innan, och är den högsta . av deltagarna var kvinnor och män. Sfi anordnades av 259 kommuner under läsåret, en ökning med åtta kommuner från läsåret . I många av kommunerna är sfi en liten verksamhet. I 63 kommuner var elevantalet under 50, varav i 18 kommuner lägre än 25. Bara 122 kommuner eller kommunalförbund hade fler än 100 elever 2007/08. Deltagarna i sfi /08 talade över 140 skilda modersmål varav många endast talades av enstaka elever. En fjärdedel av eleverna talade arabiska, som var det vanligaste modersmålet bland deltagarna. De därefter vanligaste modersmålen var thailändska, somaliska och polska. Av eleverna hade minst en tioårig utbildning , en utbildning och en utbildning som var eller kortare. Tabell 3.10 Studieresultat efter kursstart i sfi därav andel (%) som efter kursstarten -0,2 -0,3 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 bland högskolestudenterna, medan personer med afrikansk bakgrund är kraftigt underrepresenterade. Oavsett bakgrund är andelen som påbörjar en utbildning högre bland kvinnor än bland män. Andelen studenter med utländsk bakgrund varierar också mellan olika ämnesområden. Studenter med utländsk bakgrund börjar oftare på naturvetenskapliga utbildningar och på vårdutbildningar än på humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar. Resultat av universitetsutbildning och vuxenutbildning redovisas närmare under utgiftsområde 16 Utbildning. Målgruppsspecifika utbildningar i svenska för nyanlända invandrare anordnas på flera håll i landet. I har riktade utbildningar för deltagare med viss yrkesbakgrund genomförts . har på uppdrag av regeringen utvärderat utbildningarna i . I rapporten är ju mina kolleger redovisas bl.a. att deltagare med samma yrkesbakgrund förstärkte studiemotivation, självkänsla och bidrog till hög studietakt. Vidare att yrkesidentiteten var en utgångspunkt för hur undervisningen organiserades. I rapporten konstaterar vidare att undervisningsformen kan utgöra en strategisk satsning som kan främja ett positivt tillväxtklimat i samhället, öka de nyanländas livskvalitet och minska utanförskapet om de nyanländas kompetenser blir erkända, förädlade och tillvaratagna på ett optimalt sätt. I ett regionalt perspektiv kan utbildningsformen fungera som en infrastruktur för det goda integrationsarbetet genom att tillåtas bli en mötesplats och en arena för samhälls-information, rådgivning och vägledning, stöd för företagsamhet och rekrytering samt bildning och livslångt lärande. Vuxenutbildning och högre utbildning Enligt hade av nybörjarna vid universitet och högskolor under /08 utländsk bakgrund, utbytesstudenter och s.k. free movers, dvs. utländska studerande som kommit till på egen hand, exkluderade. Det betyder att andelen nybörjare med utländsk bakgrund ungefär motsvarar deras andel av befolkningen. Personer med västeuropeisk eller iransk bakgrund är väl representerade Diskriminering och gemensam värdegrund Regeringens strategi för integration anger även en effektiv bekämpning av diskriminering och stärkandet av en gemensam värdegrund i ett samhälle som präglas av en tilltagande mångfald som strategiska områden för integrationspolitiken. Resultat av insatser mot diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet behandlas i denna volym av budgetpropositionen under avsnittet Diskriminering. Resultat av regeringens insatser för gemensam värdegrund redovisas delvis under avsnittet om diskriminering och delvis inom utgiftsområde 1 under avsnittet Demokratipolitik. uppföljningar visar att ohälsotalen var de lägsta . Skillnaderna i ohälsotal mellan kvinnor och män minskar medan de ökar mellan inrikes födda och vissa grupper av utrikes födda. Oavsett kön och födelseregion är ohälsotalet högre bland utrikes födda än bland inrikes födda. Invandrare med utomeuropeiskt ursprung uppger också tre till fyra gånger så ofta som inrikes födda att de har dålig eller mycket dålig hälsa. Flyktingar har ofta varit utsatta för stark stress före och under flykten till och är inte sällan socialt och ekonomiskt utsatta även sedan uppehållstillstånd har beviljats. Psykisk ohälsa är också ett större problem hos nyanlända flyktingar än hos andra invandrare. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen har i skrivelsen Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration (skr. 2008/09:24) presenterat en övergripande analys av utvecklingen på integrationsområdet. Analysen som bl.a. baseras på statistik, forskning och utvärderingar gäller väsentligen som underlag för regeringens fortsatta arbete. Analysunderlaget kompletteras här främst med anledning av konjunkturförändringar, insatser som genomförts, resultaten av dessa samt utvärderingar och annat kunskapsunderlag som tillkommit . Den nya ansvarsfördelningen mellan myndigheter för mottagande av nyanlända flyktingar m.fl. har inneburit en rationalisering av arbetet. Ett mer regionaliserat förhållningssätt i introduktionen för nyanlända där kommuner samverkar i högre utsträckning är en positiv utveckling som också innebär att den enskilde individen bör ha fått ökade möjligheter att hitta försörjning och boende. Mottagandet av nyanlända skiljer sig åt mellan de mottagande kommunerna. Flera kommuner tar emot fler än det överenskomna antalet, medan andra tar emot färre. Detta innebär problem för den regionala planeringen. Fortsatt utveckling av regionala lösningar i mottagandet och introduktionen är därför angeläget. Genom den organiserade vidareflyttningen har möjligheterna förbättrats för nyanlända att få tillgång till en god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd och ett bättre boende även i ett senare skede, främst när en familjeåterförening sker. Det har också medfört en fortsatt utveckling av samverkan mellan kommuner i ett regionalt och nationell perspektiv. Detta har bidragit till att jämna ut de kommunala obalanserna i mottagandet. En ökad regional samordning får även effekter för sfi-undervisningen med möjligheter till yrkesinriktad sfi där flera kommuner samarbetar. Sfi-undervisningen har dock, trots goda intentioner och bra exempel, fortfarande brister som riskerar att förlänga tiden det tar för nyanlända personer att komma i arbete. sfi-undervisningen är därför nödvändig. Incitamenten för individen att snabbt lära sig svenska och kunna försörja sig själv samt för kommunerna och myndigheterna att utveckla sina insatser behöver också förstärkas ytterligare. I avsikt att öka andelen som inom rimlig tid blir godkända i sfi beslutade om en lag om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare (sfi-bonus). Bonusen ska stimulera nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska. Det blir möjligt att få sfi-bonus i 13 försökskommuner. Ytterligare 15 kommuner har utsetts till jämförelsekommuner. Såväl försökssom jämförelsekommunerna får medel för kvalitetshöjande insatser inom sfi. Den nya lagen (SFS 2009:657)träder i kraft .