prop · GX031d3 · 2009-09-21 00:00:00 — Enligt uppgift från Verket för högskoleservice har antalet behöriga förstahandssökande ökat mellan och 2009. Universitet och högskolor bör i enlighet med vad som angetts i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) tilldelas ökade forskningsresurser . Sammantaget bedömer regeringen att detta i slutet av den aktuella perioden kan komma att innebära en början på en ökning av antalet heltidsanställda vid lärosätena. Regeringen förbereder som tidigare nämnts inrättandet av en ny myndighet, , fr.o.m. . I samband med det kommer de nuvarande myndigheterna , och att avvecklas. Därutöver övergår vissa verksamheter från och Transportstyrelsen till . Regeringen förbereder även inrättandet av en myndighet för utvärderingar och analyser inom transportområdet fr.o.m. . Vissa verksamheter från övergår till den nya myndigheten. Regeringen gör preliminärt bedömningen att det sammanlagda personalbehovet kommer att förändras . Det är ännu för tidigt att bedöma eventuella konsekvenser för den berörda personalen på . I propositionen Ändrad verksamhetsform för enhet föreslår regeringen att bolagiseras. Verksamheten föreslås bli överförd till ett eller flera av staten helägda aktiebolag. Förslaget innebär en minskning av antalet anställda vid med ca 3 000 personer 2010. En proposition avseende ändrad verksamhetsform för flygplatsverksamheten vid avses att lämnas . Förslaget väntas medföra en minskning med ca 2 600 anställda 2010 vid nuvarande . Regeringen avser att överföra länsstyrelsernas uppgifter inom körkorts- och yrkestrafikområdet till Transportstyrelsen. Förändringen är ett led i arbetet med att samla all regelgivning, tillståndsgivning och tillsyn inom transportområdet till Transportstyrelsen. Bedömningen är att Transportstyrelsen kommer att kunna bedriva aktuella verksamheter till lägre kostnader och med en större effektivitet än vad som är fallet. Verksamheten kommer att kunna bedrivas till kostnader som understiger dagens med ca . Transportstyrelsen beräknas 2010 att bedriva verksamheten med ca 290 personer. sikt beräknas verksamheten kunna bedrivas med ca 230 personer. Den verksamhetsövergång som ska ske innebär att reglerna i 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) är tillämpliga. Av de ca 300 anställda vid länsstyrelserna som omfattas av övergången kommer ca 200 att följa med till Transportstyrelsen. Regeringen inrättade de två nya myndigheterna och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. I samband med detta avvecklades Verket för näringslivsutveckling (), och (). Genom omstruktureringen har antalet anställda i dessa verksamheter minskat från ca 400 anställda till ca 350 anställda. har tillförts allt flera arbetsuppgifter, utan att förvaltningsanslaget har höjts i motsvarande grad. Regeringen föreslår därför i denna proposition under utgiftsområde 21 Energi, avsnitt 3.1.1 att tillförs 2010, vilket motsvarar ca 80 anställda. Med anledning av uppföljningen av den nya lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk kommer viss personalförstärkning att krävas på och i . Med anledning av uppföljningen av den nya språklagen (2009:600) kommer viss personalförstärkning att krävas på och folkminnen . anslag har successivt minskat . har antalet anställda minskat med ca 70 personer. Regeringen föreslog i budgetproposition (prop. 2008/09:1) samt föreslår även i denna budgetproposition under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 4.9.1 Arbetsmiljösatsningar som innebär att resurserna ökar med 2010 och med ytterligare 2011. De nya satsningarna innebär att antalet anställda kommer att stabiliseras nivå. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Som en del av de satsningar regeringen genomförde i samband med propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) ökades anslaget för Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader med 2009. I syfte att säkerställa ett snabbt genomförandet av åtgärderna inom arbetsmarknadsområdet konstaterade regeringen att det var avgörande att få till stånd en kapacitetsökning och kompetensväxling inom Arbetsförmedlingen samt att säkra resurser för en effektiv upphandling och utveckling av den nationella beredskapsorganisationen för varsel om uppsägning och samverkan på regional och lokal nivå. Vidare har Arbetsförmedlingen möjlighet att använda av anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser för jobbcoachning i egen regi. Arbetsförmedlingen har valt att använda dessa resurser inom den nationella beredskapsorganisationen och har bl.a. anställt 740 jobbcoacher i egen regi. Regeringen föreslår i denna proposition utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 3.7.1 att anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader ökas med 2010, bl.a. med anledning av ytterligare förstärkning av den aktiva arbetsmarknadspolitiken och förstärkta insatser till personer som lämnar sjukförsäkringen. De sammantagna personalkonsekvenserna av de föreslagna ökningarna av förvaltningsanslaget kan dock inte bedömas . kommer också att beröras av vissa av de ovan redovisade organisations- och strukturförändringarna. Vilka dessa är framgår av avsnittet som avser , Ut- rikesdepartementet och . Ansvaret för genomförandet av den statliga arbetsgivarpolitiken har till stor del delegerats till de statliga myndigheterna. Det innebär att myndigheterna, utifrån sina uppgifter, har en betydande frihet vad gäller bl.a. att utforma organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA För att regeringen ska kunna följa utvecklingen vad gäller kompetensförsörjningen redovisar myndigheterna sin kompetensförsörjning till regeringen. sker denna redovisning i myndigheternas årsredovisning. Med kompetensförsörjning avses att säkerställa att relevant kompetens finns för att fullgöra de uppgifter som en myndighet är ålagd och tillgodose dess behov på både kort och lång sikt. Myndigheternas strategiska kompetensförsörjning innebär att systematiskt analysera vilken kompetens myndigheterna behöver på kort och på lång sikt för att klara sina nuvarande och framtida uppgifter. var ca 236 000 personer anställda i den statliga sektorn. Det innebär en minskning med ca 5 000 anställda . Uppföljningen av utvecklingen i staten har tidigare följt sektorsindelning av statlig verksamhet. För att få en mer stabil uppföljning redovisas uppföljningen efter den internationella klassifikationen COFOG1. Som framgår av tabell 3.1. arbetar flest inom Utbildning och minst inom gruppen Fritidsverksamhet. De största minskningarna har skett inom grupperna Försvar och Socialt skydd. Störst andel kvinnor, , arbetar inom Allmän offentlig förvaltning. Försvar är den grupp med störst andel män, . 1 COFOG = Classification of the functions of the government., syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion eller ändamål. Tabell 3.1 Antalet anställda och andelen i procent 2007 2008 fördelade efter COFOG-grupper Fritidsverksamhet, kultur och religion 2Socialt skydd inkl. hälso- och sjukvårdsfrågor En knapp femtedel av statens anställda har visstidsanställning och av dessa är något fler kvinnor än män. Andelen visstidsanställda skiljer sig åt mellan olika myndigheter. , , fanns högst andel inom universitet och högskolor. Detta möjliggörs genom att högskoleförordningen (1993:100) innehåller särskilda regler om anställningstiden för en betydande del av dess personal, t.ex. olika lärarkategorier. av statens anställda ingår i kategorin ledningskompetens, i gruppen kärnkompetens och i gruppen stödkompetens. återfinns fler män än kvinnor i gruppen lednings- och kärnkompetens medan kvinnorna, liksom tidigare, utgör en majoritet i gruppen stödkompetens. Tabell 3.2 Andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2008 1Ledningskompetens: Personal med formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, oavsett om uppgifterna avser kärn- eller stödkompetens. 2Kärnkompetens: Personal med sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. 3Stödkompetens: Personal med stödfunktion för lednings- och kärnkompetens, utan specifik sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. Fler äldre och färre yngre i staten För hela arbetsmarknaden uppgick medelåldern . Staten har en äldre personalstyrka. var medelåldern för statligt anställda kvinnor och män , dvs. var av de statsanställda eller äldre, vilket är en ökning med en procentenhet . På hela arbetsmarknaden var eller äldre 2008. Diagram 3.1 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2008 Nybeviljade ålderspensioner fortsätter att öka Antalet nybeviljade ålderspensioner har ökat , vilket förklaras av att de som är födda är en stor åldersgrupp som har börjat uppnå pensionsålder. har antalet nybeviljade ålderspensioner ökat från 4 682 till 4 868. Antalet kvinnor som fått nybeviljad ålderspension har minskat, medan det har skett en 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA ökning för männen. I antalet med nybeviljade ålderspensioner har inte inräknats dem som har avgått med pensionsersättning eller sjukpension. Fler tar ut ålderspension efter 65 Andelen anställda som tar ut ålderspension först efter att de har fyllt har ökat , från för kvinnorna, och från för männen. Antalet personer i arbete som är eller äldre har fortsatt att öka. Tabell 3.3 Antalet personer i arbete som är eller äldre 20072008 Medianåldern för pensionsavgångar är nu lika för kvinnor och män Medianåldern för de statsanställda som har gått i pension2 har ökat för både män och kvinnor och uppgår nu till för båda könen. Som framgår av diagrammet nedan hade kvinnorna en högre medianålder vid pensioneringen än vad männen hade. Denna skillnad är nu utraderad. Diagram 3.2 Medianålder då statsanställda kvinnor och män lämnat sin anställning i pensioneringssyfte 19992008 2 Här ingår ålderspension, pensionsersättning, särskild pensionsersättning och sjukpension. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Antalet nybeviljade delpensioner minskar minskade antalet nybeviljade delpensioner . För kvinnorna skedde en minskning och för männen . Av de individer i åldern som har haft möjlighet till delpension beviljades delpension, vilket är samma andel som 2007. Som framgår av tabell 3.4 var det fler kvinnor än män som beviljades delpension. Det kan också konstateras att för såväl kvinnor som män har andelen som beviljats delpension med en omfattning på minskat. är andelen med en omfattning på betydligt högre för männen än för kvinnorna Tabell 3.4 Beviljade delpensioner 20072008 Jämn könsfördelning i staten Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarknaden. Andelen kvinnor har ökat . fanns det fler kvinnor än män bland de statsanställda (50,). Andel kvinnor och män med chefsuppgifter Andelen kvinnor med chefsuppgifter i staten är lägre än andelen män med motsvarande uppgifter. var av cheferna kvinnor och var män. Andelen kvinnor på ledande befattningar ökade därmed med en procentenhet jämfört med . Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt anställde regeringen totalt 58 myndighetschefer varav 31, motsvarande , var kvinnor. Bland myndighetscheferna är andelen kvinnor , vilket innebär en ökning med . Det totala antalet myndighetschefer som regeringen anställer har minskat från 217 till 208 . Detta har sin förklaring i de organisationsförändringar som genomförts i statsförvaltningen. Tabell 3.5 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 1Regeringen utser rektorer efter förslag från högskolestyrelsen. 2Häri ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. 3.4 Den etniska och kulturella mångfalden Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka i den statliga sektorn. uppgick denna grupp till . uppgick den till . Andelen kvinnor var 2008 fortfarande något högre än andelen män, jämfört . Andelen nyanställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka och uppgick till . För hela befolkningen uppgick andelen med utländsk bakgrund i åldern till 2008. Andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat totalt i samtliga kompetenskategorier. En ökning har också skett i respektive kompetenskategori fördelat per kön, med undantag för gruppen män med stödkompetens, där en nedgång skett . Tabell 3.6 Andelen anställda med utländsk bakgrund 20072008 1Avser personer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej. 2Som nyanställda räknas individer som inte var anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. sektorsindelning har förändrats jämfört . följer redovisningen den internationella COFOG-indelningen. En omfördelning till denna indelning av statistik visar att andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat mest i gruppen Utbildning . Ökningen uppgår till . Gruppen Fritidsverksamhet, kultur och religion är den enda grupp där andelen minskade , totalt . Gruppen Utbildning hade högst andel anställda med utländsk bakgrund 2008, . Försvar är den grupp som hade lägst andel anställda med utländsk bakgrund, 2008. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Tabell 3.7 Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelade på COFOG-grupper och kompetenskategorier 2008 Fritidsverksamhet, kultur och 1Näringslivsfrågor inkl. miljöskydd m.m. 2Socialt skydd inkl. hälso- och sjukvårdsfrågor Mellan uppgick personalrörligheten3 i staten till , vilket innebär att rörligheten var oförändrad i jämförelse med 2007. Med personalrörlighet avses här nyanställningar och avgångar vid myndigheterna oavsett om det skett inom staten eller i förhållande till andra arbetsmarknadssektorer. Högre rörlighet bland yngre än äldre Rörligheten mellan var totalt sett högre bland anställda , för att sedan avta med stigande ålder. Personalrörligheten var också högre inom kompetenskategorierna kärn- och stödkompetens än inom kategorin ledningskompetens, framför allt i den yngsta åldersgruppen. Skillnaderna i personalrörligheten mellan kvinnor och män var marginella. 3 Personalrörlighet beräknas utifrån det lägsta av värdena för antalet nyrekryterade respektive antalet avgångna dividerat med medelvärdet av antalet anställda . Med nyrekryterade avses nytillkomna i staten samt nya från annan myndighet. Motsvarande gäller för avgångna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Diagram 3.3 Personalrörlighet fördelad på kompetenskategori och ålder 20072008 När en statsanställd blir uppsagd på grund av arbetsbrist anmäls hon eller han till . anmäldes 3 196 övertaliga personer. Inflödet året innan var 3 784 personer. var kvinnor och män. Det är en utjämning jämfört med då förhållandet var kvinnor och män. Totalt av de uppsagda kom från tidsbegränsade anställningar 2008, vilket är en ovanligt stor andel. Anställda vid universitet, högskolor och forskning var i likhet med föregående år den grupp med störst inflöde. En stor del av de övertaliga statstjänstemännen härifrån har haft tidsbegränsad anställning. Genom en ändring av kan personer med tidsbegränsade anställningar lättare kvalificera sig för att omfattas av avtalet. Vid utgången av 2008 var 6 450 personer aktuella4 hos , vilket kan jämföras med 6 208 föregående år. Av de som fick nya anställningar gick till statliga arbetsgivare och till privata. kundundersökning, som riktade sig till personalchefer och lokala fackliga ordförande vid flera myndigheter, visar att kunderna var nöjda med stiftelsens arbete. av dem som haft kontakt med vid mer än tre tillfällen tycker att stiftelsen gör ett bra eller ett mycket bra jobb. 3.7 Arbetsmiljön och sjukfrånvaron uppgick den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten till av tillgänglig arbetstid. Sjukfrånvaron har därmed minskat jämfört med . Som framgår av diagram 3.4 minskade sjukfrånvaron 2008 jämfört med föregående år för såväl kvinnor och män i samtliga åldersgrupper utom en, . Sjukfrånvaron var oförändrad inom denna grupp. Sjukfrånvaron var oförändrad eller hade minskat vid 153 myndigheter 2008, medan 58 myndigheter hade ökad sjukfrånvaro jämfört med föregående år5. Diagram 3.4 Sjukfrånvaro som andel av tillgänglig arbetstid uppdelat på kön och ålder 2007 och 2008 4 Aktuella personer är alla som anmälts till och ännu inte hittat en permanent lösning på sin situation. Bland dessa finns personer med uppsägningstid, arbetslösa, i utbildning, sjukskrivna, tillfälligt anställda etc. 5 Myndigheter med färre än 10 anställda har utelämnats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. För myndigheter som avvecklats/nybildats saknas redovisning/jämförelsetal. Antal statsanställda med nybeviljad sjukpension6 har minskat för såväl kvinnor som män. Tabell 3.8 Anställda som har beviljats tillfällig sjukpension Anm. I det redovisade antalet individer som beviljats sjukpension ingår även personer som tidigare beviljats tillfällig sjukpension. Andelen individer som har haft en tillfällig sjukpension på innan de beviljats en sjukpension har ökat till 2007. Andelen var 2007 för att sedan sjunka till 2008. Av de statsanställda som 2008 beviljades sjukpension eller tillfällig sjukpension på heltid var kvinnor. Detta är en ökning . För tillfällig sjukpension på deltid var andelen kvinnor (2007). Medianåldern för personer som 2008 beviljades sjukpension var för kvinnor (59,2007) och för män (60,2007). 3.8 Lönenivåerna och lönebildningen I diagram 3.5 redovisas den genomsnittliga månadslönen för olika sektorer på arbetsmarknaden . Den genomsnittliga månadslönen i staten uppgick till . Medellönen i samtliga sektorer var . Staten har en större andel tjänstemän jämfört med alla andra sektorer, vilket gör det mer rättvisande att jämföra statstjänstemännens löner med de privata tjänstemännen. 6 Med sjukpension och tillfällig sjukpension avses avtalsförmåner kopplade till icke tidsbegränsad sjukersättning på heltid respektive partiell icke tidsbegränsad sjukersättning, tidsbegränsad sjukersättning eller aktivitetsersättning. är det är inte längre möjligt att få tidsbegränsad sjukersättning från men övergångsregler finns som innebär att äldre regler kan fortsätta att gälla fram till slutet av 2012. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Diagram 3.5 Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden Källa: Statistiska centrabyrån träffar som arbetsgivarpart avtal på statens vägnar med de fackliga parterna (OFR/S, P, O), Akademikers (SACO-S) samt Facket för service och kommunikation (). Gällande ramavtal om löner m.m. för utvecklingen i staten var mellan mättidpunkten och . För kvinnorna var ökningen och för männen . Löneutvecklingen för identiska individer var för samtliga anställda, för kvinnor och för män. Med identiska individer avses personer som var anställda vid samma myndighet vid båda mättidpunkterna. Diagram 3.6 Löneutvecklingen i staten 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Tidpunkten för lönerevisioner varierar ofta mellan olika myndigheter. Den löneutveckling som registrerats i statistiken för ett enskilt år kan därför i regel inte tolkas som resultatet av årets löneavtal. Utvecklingen av genomsnittliga löner Löneutvecklingstakten inom det statliga området har förhållandevis väl följt utvecklingen på arbetsmarknaden i övrigt, enligt jämförande statistik från tiden efter ramanslagsreformen. uppgick löneutvecklingen inom landstingen, staten och den privata sektorn till . var löneutvecklingen i den kommunala sektorn . Diagram 3.7 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden 19942007 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Anm. Uppgifterna avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. Löneskillnader mellan kvinnor och män har analyserat löneskillnaderna mellan statsanställda kvinnor och män. Av kartläggningen framkommer att genomsnittslönerna för statsanställda kvinnor var lägre än genomsnittslönen för statsanställda män. Den totala löneskillnaden har successivt minskat då den var . Den viktigaste förklaringen till att kvinnor har lägre löner än män är att kvinnor i större utsträckning än män befinner sig på befattningar med lägre svårighetsgrad, och inom yrken med lägre genomsnittslön. Andra förklaringsfaktorer är att män oftare är chefer och att kvinnor oftare arbetar deltid. Om hänsyn tas till samtliga kända sakliga faktorer återstår en skillnad, s.k. oförklarade löneskillnader, på . Diagram 3.8 Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på förklaringsfaktorer 20002008 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Källa: Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i styrelsemyndigheter 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i styrelsemyndigheter Ordförande i styrelsemyndigheter per .................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Regeringen redovisar nedan en sammanställning över myndighetschefer som lyder under regeringen och som anställs genom beslut av regeringen. Sammanställningen redovisar förhållandena per . för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) Forum för levande historia 7 På grund av särskilda bestämmelser ingår inte , och Verket för högskoleservice i sammanställningen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA utvecklingssamarbete (Sadev) för utveckling i staten 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Landshövding, vik. Landshövding, vik. Myndigheten för handikappolitisk samordning Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar Myndigheten för utländska investeringar i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA GD, vik. Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ESF-Rådet) Statens museer för världskultur 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA GD, vik. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll GD, vik. GD, vik. Verket för innovationssystem () Rektor, vik. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Ordförande i styrelsemyndigheter per Regeringen redovisar nedan en sammanställning över ordförandena i de myndigheter som leds av en styrelse. Sammanställningen redovisar förhållandena per . för arbetsliv och socialvetenskap 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Verket för innovationssystem ()