prop · GX031d20 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 19 Regional tillväxt ....................................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 1:1 Regionala tillväxtåtgärder............................................................... 2.8.31:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................... Härledning av ramnivån 20102012, utgiftsområde 19 Regional tillväxt .............. Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad, utgiftsområde 19 Regional tillväxt........ Daglönesumma per anställd...................................................................................... Arbetssökande inkl. personer i åtgärder .................................................................. Beslutade medel från anslaget 33:1 Regionala tillväxtåtgärder 2008 fördelat på respektive län och den nationella strategins prioriteringar........................ Indikativ fördelning 20072013 mellan de största prioriterade områdena i de regionala strukturfondsprogrammen samt beslut ........................... Beslut och utbetalningar inom EG:s strukturfondsprogram 20072013............. Tilldelade medel, beslut och utbetalningar inom EG:s Fördelning av resurser mellan basverksamhet och projektverksamhet för lokala och regionala resurscentra för kvinnor åren 20032008.......................... Vissa uppgifter om beviljade selektiva regionala företagsstöd 200520081.......... Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, kommunala samverkansorganen i och samt fördelade på län ...................................... Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 20062008............................. Antal arbetsställen och anställda i företag som erhållit regionalt Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd beviljade 2008 .................... Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för de regionala företagsstöden åren 20052008 ........... Stöd till kommersiell service fördelat på län åren 20052008............................... Regional projektverksamhet Kommersiell service fördelat på län 2008 ........... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder......... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Transportbidrag......................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Härledning av anslagsnivån 20102012 för 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 .............................................................. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Total finansiering av regional projektverksamhet 2008 per anslag/medfinansiär, i tusental kronor och procent........................................... Total finansiering av regional projektverksamhet 2008 fördelat på nationella strategins prioriteringar, i tusental kronor och procent..................................... 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20112018 (avsnitt 2.8.1), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Europeiska regionala ut- vecklingsfonden perioden 20072013 besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 4 2015 (avsnitt 2.8.3), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt följande uppställning: Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområdet omfattar huvudsakligen medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Dessutom omfattar utgiftsområdet vissa insatser med anledning av försvarsomställningen. Dessa är finansierade av äldreanslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen. Regional tillväxtpolitik omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras av de anslag som ingår inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Regionala hänsynstaganden och åtgärder inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är sammantaget av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen och för möjligheterna att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Dessa åtgärder finns främst inom regional tillväxtpolitik, näringspolitik, de delar av forskningspolitiken som avser utveckling av innovationssystem, utbildningspolitik, arbetsmarknadspolitik, transportpolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, kulturpolitik, miljöpolitik, energipolitik, bostadspolitik, politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post, utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande, integrationspolitik samt allmänna bidrag till kommuner. Inom utgiftsområdet fanns myndigheten , vilken avvecklades . Verksamheten som bedrevs vid myndigheten har övergått till och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys). Myndigheter och organ, som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken, är bl.a. de regionala självstyrelseorganen, samverkansorganen, länsstyrelserna, , Verket för innovationssystem (), Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), universitet och högskolor, Arbetsförmedlingen, (), , , , , , , , , , , , , , , , , (), Myndigheten för utländska investeringar i () samt exportråd. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 33:05 Europeiska regionala utvecklingsfonden 33:06 Insatser med anledning av försvarsom- utgiftsområde 19 Regional tillväxt Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utfallet uppgick till för . Anslagna medel uppgick till . Anslagna medel uppgår till inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utgiftsprognosen uppgår till . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till samt beräknas uppgå till och till . Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012, utgiftsområde 19 Regional tillväxt Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad, utgiftsområde 19 Regional tillväxt Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Tabell 2.4 Skatteutgifter netto Med ett streck - menas att avvikelsen inte kunnat beräknas. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Regional nedsättning av egenavgifter Vid beräkning av egenavgifter får en enskild näringsidkare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag av avgiftsunderlaget , dvs. Fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undantagna från nedsättningen på grund av EG-regler. Skatteutgiften avser egenavgifter. Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A får göra ett avdrag av avgiftsunderlaget, dock med högst per kalendermånad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen på grund av EG-regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Elförbrukning i vissa kommuner för skatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till /kWh 2009. I samtliga kommuner i , och , samt kommunerna i , i , i samt , , och i är dock skattesatsen nedsatt till /kWh. Skatteutgiften uppgår till /kWh. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas till regionalt utvecklingsbolag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Målet för politiken är Utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras av de anslag som ingår i utgiftsområde 19 Regional tillväxt. För en utförlig beskrivning av politikens mål se budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Sett utifrån utgiftsområdesindelningen läggs resultatredovisningens fokus på åtgärder som i huvudsak finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och dess medfinansiering. Effekter av regional hänsyn inom andra utgifts- och politikområden samt regionala effekter av tvärsektoriell styrning av olika politikområden är emellertid av särskild betydelse för måluppfyllelsen. Resultatredovisningen är disponerad enligt följande: Politiken följs upp med ett antal indikatorer som på en övergripande nivå mäter utvecklingen i landets regioner. Resultatredovisningen inleds därför med ett avsnitt om utvecklingen i regioner. Regionala hänsynstaganden inom andra utgiftsområden och politikområden samt tvärsektoriell styrning av olika politikområden har varit av särskild betydelse för måluppfyllelsen. I avsnittet Strategier för regional tillväxt redovisas följaktligen olika insatser som genomförts för ökad samordning mellan olika politikområden för hållbar regional tillväxt. Här redovisas den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013, tematiska myndighetsgrupper samt regionala utvecklingsprogram. Den regionala tillväxtpolitiken genomförs bl.a. via ett antal program och verktyg på läns- eller flerlänsnivå. I det följande avsnittet, Program och verktyg för regional tillväxt, redovisas därför regional projektverksamhet, regionala tillväxtprogram, EG:s strukturfondsprogram, central projektverksamhet, regionala företagsstöd samt regionala serviceprogram. Av resultatredovisningen framgår även resultaten i form av ett antal indikatorer kopplade till genomförandet. Resultaten redovisas, där så är möjligt, utifrån prioriteringar i den nationella strategin. För att följa utvecklingen i landets regioner används huvudindikatorerna daglönesumma per anställd samt arbetssökande inklusive personer i åtgärder som en snabb indikator för att mäta de regionala effekterna av den ekonomiska krisen. Dessutom refereras i texterna till ett antal indikatorer inom områden som bl.a. relaterar till prioriteringar i den nationella strategin. Två indikatorområden som studerats specifikt är servicenivå och miljö. I tabell 2.5 redovisas indikatorerna fördelat på indikatorområde/ prioritering i den nationella strategin. Tabell 2.5 Övergripande indikatorer prioritering i den natio- marknaden (efter yrke) Indikatorerna belyser, där så är möjligt, den senaste tioårsperioden. Analysen baseras på en rapport från (): "Indikatorer för uppföljning av regional utveckling" (N2008/3618/RT) samt uppgifter från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 2009. Utvecklingen beskrivs för de sju s.k. regionfamiljerna storstadsregioner, regionala centra med universitet, övriga regionala centra, lokala varuproducerande centra, lokala tjänsteproducerande centra, små varuproducerande regioner och små tjänsteproducerande regioner. Regionfamiljerna är uppbyggda av lokala arbetsmarknadsregioner som har likartade utvecklingsförutsättningar. I rapporten 2008, ITPS, A2009:005, framgår vilka lokala arbetsmarknadsregioner som ingår i respektive regionfamilj. Tabell 2.6 Daglönesumma per anställd Regionala centra med universitet Källa: Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Rikets totala daglönesumma per anställd har ökat . Ök- ningen av daglönesumman per anställd var störst i storstadsregionerna. Den lägsta ökningen över den aktuella tidsperioden återfinns hos lokala varuproducerande centra, regionala centra med universitet och små tjänsteproducerande regioner. För perioden 19982007 var ökningen större för kvinnor än för män i samtliga regionfamiljer. hade dock kvinnor fortfarande en väsentligt lägre daglönesumma per anställd än män, vilket är särskilt påtagligt i storstadsregionerna. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.7 Arbetssökande inkl. personer i åtgärder Regionala centra med universitet Källa: Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Att studera antalet arbetssökande innebär att man får en bild av hur många som kan antas stå utanför arbetsmarknaden. Här används denna indikator med syftet att i någon mån söka fånga regionala effekter som den ekonomiska krisen, vilken inleddes i slutet på 2008, fört med sig. I de presenterade uppgifterna finns ett mörkertal, vilket utgörs av exempelvis de personer som av olika anledningar inte anmält sig till arbetsförmedlingen, men som ändå saknar sysselsättning. Jämförs över en längre tidsperiod framgår det att haft en trend med ett minskat antal arbetssökande, även visat på ökningar relativt föregående år. Det totala antalet arbetssökande i var 311 208 individer, vilket innebar en ökning av antalet arbetssökande jämfört med . Ökningen är generellt sett större för män än för kvinnor och gäller särskilt för de mer industribetonade delarna av landet. Detta är dock fortfarande betydligt färre arbetssökande än vad som var fallet 1998. I jämförelsen mellan och finns även ett mönster som indikerar att det skulle kunna vara de regioner och kommuner med mindre befolkning som fått en något större grupp arbetssökande relativt regioner och kommuner med mer tättboende och större befolkning. Detta skulle dock även kunna förklaras av den generellt större befolkningsminskning som de befolkningsmässigt mindre regionerna har än de med en större befolkning. Lokala och små varuproducerande regioner är de som står för den största förändringen över aktuell period som de mindre tjänsteproducerande regionerna står för genomsnittliga förändringar. Att det förhåller sig på det viset 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 torde kunna förklaras med att de varuproducerande regionerna är mer konjunkturkänsliga än de tjänsteproducerande regioner som domineras av offentlig sektor. Under detta tema används indikatorerna andelen snabbväxande företag och antalet nya arbetsställen per invånare i åldersgruppen . indikerar nytänkande och kreativitet. Det är storstadsregionerna som har det största antalet arbetsställen tillhörande snabbväxande företag per invånare. Gapet till övriga regionfamiljer är relativt stort. till förändringen har andelen snabbväxande företag per invånare ökat i alla regionfamiljer, utom storstadsregionerna, där antalet sjunkit . Ökningen i små tjänsteproducerande regioner har varit markant störst. Antalet arbetsplatser som skapats på regional nivå ger en bild av marknadens dynamiska och innovativa kapacitet. Små tjänsteproducerande regioner har haft flest nya arbetsställen 2007 relativt befolkningens storlek, 19 nya arbetsställen per 1 000 invånare. Samma siffra för storstadsregionerna är 17. För riket som helhet var det 15 nya arbetsställen per 1 000 invånare. Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud I detta tema används indikatorerna andel av befolkning i åldern med eftergymnasial utbildning, svag matchning på arbetsmarknaden och förvärvsintensitet. Storstadsregionerna hade 2007 den högsta andelen invånare med minst tre års eftergymnasial utbildning, . Storstadsregionerna stod även för den största ökningen motsvarande . Nivån ökade i samtliga regionfamiljer . Andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning eller längre är större än vad som är fallet för män i samtliga regionfamiljer. Matchningsindikatorn anger storleken på den regionala arbetsmarknadens oförmåga till matchning i förhållande till den regionala potentiella arbetskraften utifrån standarden för svensk yrkesklassificering. Matchningen i relation till den potentiellt yrkesverksamma befolkningen regionvis var 2007 som svagast i storstadsregionerna. Övriga regioner ligger förhållandevis nära varandra. Förvärvsintensiteten visar respektive regions befolkning som förvärvsarbetar i åldersgruppen i relation till regionens totala befolkning i denna åldersgrupp. Förvärvsintensiteten var 2007 högst i lokala varuproducerande centra, , och lägst i storstadsregioner, . I alla regionfamiljer är förvärvsintensiteten högre för män än för kvinnor. Studeras förändringen står det klart att små tjänsteproducerande regioner haft den största ökningen av förvärvsintensiteten, . Lägst ökning har storstadsregionerna haft. Till detta tema används en indikator för arbetspendling över kommungräns. Denna indikator visar på en fortsatt regionförstoring, vilken stärker arbetsmarknadernas funktionssätt och bidrar till en ökad regional konkurrenskraft. Fler pendlare kan vara ett tecken på ett högt efterfrågetryck på arbetsmarknaden samt på allt mer specialiserade arbetsmarknader. har antalet personer som arbetspendlar över kommungräns ökat något. Antalet pendlingsrörelser över kommungräns är störst i storstadsregioner och minst i små tjänsteproducerande regioner. Detta torde dock till en del ha sin förklaring i att storstadsregioner generellt sett består av till ytan mindre och fler kommuner än vad små tjänsteproducerande regioner gör. Män pendlar i större utsträckning än vad kvinnor gör. Viss statistik för bredbandstillgänglighet redovisas under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Till miljötemat används indikatorerna absoluta utsläpp för koldioxid och kväveoxid samt totala utsläpp relativt befolkning. Utsläppen av koldioxid ger en uppfattning om energiförbrukningen, även om mixen av energislag också är betydelsefull. Kväveoxidutsläppen ger en bild av miljöpåverkan. I absoluta tal har utsläpp av koldioxid minskat . Minskningen kan främst tillskrivas minskad användning av olja för uppvärmning samt utbyggnad av fjärrvärmenätet. Utsläppen av koldioxid är relativt koncentrerade till tre storstadskommuner och ytterligare sju kommuner med tung industri. Dessa står för drygt en tredjedel av alla utsläpp. Merparten av kväveoxidutsläppen härrör från trafiken, främst person- och lastbilar. utsläppen till luft av kväveoxider har minskat . Detta har uppnåtts genom åtgärder främst inom vägtrafiken, i första hand genom skärpta avgaskrav på personbilar och tunga fordon. Utsläppsminskningen motverkas dock av att trafiken ökar. Utsläppen av kväveoxider är mindre koncentrerad än koldioxidutsläppen. De tio kommuner som har de största utsläppen står för knappt en femtedel av alla utsläpp. började utsläppen av kväveoxider minska och utsläppen förväntas fortsätta minska ytterligare i takt med att fordonsparken byts ut. Till detta tema används indikatorerna restid till livsmedelsbutik, restid till serviceställe för post och avstånd till grundskola. Antalet dagligvarubutiker i landet har minskat , vilket har ökat avståndet till närmaste butik betydligt för många människor i olika landsbygdsområden. Ungefär 7 600 personer hade 2008 längre än 20 minuters bilfärd till sin närmaste butik, vilket är 2 300 personer fler än . Av dessa 7 600 personer hade cirka 1 150 dessutom till sin närmaste butik, vilket är nästan 300 personer fler än 2002. De längsta avstånden berör i huvudsak personer bosatta i skogslänen. I ovanstående siffror ingår inte de cirka 31 800 personer som bor på öar utan fast landförbindelse i Sveriges skärgårdar. Av öborna har , cirka 6 700 personer, inte livsmedelsaffär på den ö där de bor. har det skett stora förändringar på drivmedelsområdet. Marknaden är under omstrukturering och oljebolag har slagits samman. minskade antalet försäljningsställen för bensin och diesel från knappt 3 600 till cirka 3 2501, en minskning med . har antalet försäljningsställen minskat med närmare 20 procent2. För de allra flesta är tillgängligheten till postservice god, av landets befolkning har kortare än till närmaste fasta serviceställe för postservice 2008. når av befolkningen det 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Drygt 23 000 personer har mellan 20 och och knappt 5 000 personer har eller längre till det närmaste servicestället. Förändringarna är endast marginella. De riktigt långa avstånden berör nästan enbart personer bosatta i skogslänen. Utöver de med långa avstånd till ett fast serviceställe för post där kunder kan skicka brev och paket, finns det cirka 11 700 personer på öar utan fast landförbindelse som inte har ett postserviceställe på den ö där de bor. Totalt betjänas drygt 730 000 hushåll och 14 000 andra postmottagare av lantbrevbärare 2008. Dessa hushåll är fördelade på drygt 2 200 lantbrevbärarlinjer3. I vissa områden och på vissa orter som omfattats av Post- och upphandling av grundläggande betaltjänster kommer Postens lantbrevbäring även fortsättningsvis att utföra dessa tjänster, nu på uppdrag av och . Personer som är eller har en funktionsnedsättning och bor i landsbygd har i vissa fall kunnat få posten utdelad vid bostaden och tillgång till grundläggande betaltjänster även om de bor långt ifrån lantbrevbärarens ordinarie färdväg genom så kallad utsträckt service. Av de elever som gick i årskurs 1 t.o.m. 6 i 2007 hade drygt 7 700 elever eller en mil eller mer till sin skola. Det är 2 000 elever färre än 2002. Drygt 900 elever hade mer än två mils resa till skolan viket jämfört med är en minskning med 70 elever. Utöver detta fanns även drygt 2 000 barn mellan som bodde på öar utan fast landförbindelse . Av dessa saknar , drygt 400 elever, skola på den ö där de bor. Möjligheten att använda IT och elektroniska kommunikationer med tillräcklig kapacitet och kvalitet har stor betydelse såväl samhällsekonomiskt som för företag, individer och offentlig verksamhet. Undersökningar visar att generellt sett har en god tillgång till IT-infra- struktur med hög överföringskapacitet, men att det finns begränsningar i tillgängligheten vilket gör att tusentals hushåll och företag saknar tillgång till bredband. 2I underlaget saknas uppgifter om de s.k. vita mackarna dvs. inte tillhör någon kedja. 3 , Service och konkurrens 2009. 2009/2010:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Strategier för regional tillväxt