prop · GX0317 · 2009-10-08 00:00:00 — 2009/10:17 Bestämmelser om antal exemplar bör dock lämpligen kunna meddelas i form av verkställighetsföreskrifter. Regeringen finner därför inte anled- ning att i lagen införa någon bestämmelse om det antal exemplar av ansökan som ska ges in till . Regeringen finner vidare inte skäl att i lagen ta in en bestämmelse om på vilket språk som ansökan får ske. En bestämmelse om att ansökan ska vara skriftlig och ska ges in till har tagits in i 10 § i förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. En ansökan om prissättningsbesked måste innehålla tillräcklig informa- tion för att prissättningsfrågan ska kunna bedömas. Bestämmelser om dokumentation av internationella transaktioner mellan företag i intressegemenskap finns redan i 19 kap. 2 a och 2 b §§ lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Till skill- nad från de transaktioner som dokumentationsreglerna i lagen om själv- deklarationer och kontrolluppgifter tar sikte på ska det dock i ett prissättningsbesked fastställas hur specifika transaktioner framåt i tiden ska prissättas för att uppfylla kraven på armlängdsmässighet. Även om de uppgifter som behövs till viss del är desamma innebär detta att andra och ofta längre gående krav måste ställas på de uppgifter och den utredning som ska fogas till en ansökan om prissättningsbesked, än vad som följer av de i lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter intagna dokumentationsreglerna. Det nu sagda talar för att det i lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner bör tas in helt fristående regler om vilka uppgifter och vilken utredning som ska fogas till en ansökan om prissättningsbesked. Att exakt ange vad en ansökan om prissättnings- besked bör innehålla i det enskilda fallet är dock svårt. Regeringen anser därför att det är lämpligt att det endast framgår av lagen att en ansökan om prissättningsbesked ska innehålla de uppgifter som behövs för att ett prissättningsbesked ska kunna lämnas. Enligt regeringens mening är det att föredra att i förordningsform med- dela närmare anvisningar för vad som ska ingå i ansökan. Regeringen avser att meddela närmare föreskrifter om vad ansökan ska innehålla. Enligt regeringens mening bör en ansökan om prissättningsbesked normalt innehålla 1. namn, postadress och, om sådana nummer finns, organisations- nummer, personnummer, samordningsnummer eller motsvarande registreringsnummer, och motsvarande utländska nummer för berörda parter, dvs. de företag och företags fasta driftställen som omfattas av ansökan, 2. uppgift om vilka beskattningsår ansökan avser, 3. uppgift om vilka stater som omfattas av ansökan, 4. uppgift om redan existerande prissättningsbesked som någon av de berörda parterna omfattas av och som avser transaktioner av samma eller liknande slag som de i ansökan, 5. en beskrivning av parterna i transaktionen samt deras organisation . 2009/10:17 och verksamheter, exempelvis information om de berörda närstående företagens globala organisationsstruktur, historia, redovisningar, produk- ter, funktioner, tillgångar (materiella och immateriella), finansiell information för de företag etc. som omfattas av ansökan och en förteck- ning över överenskommelser mellan de närstående företag som omfattas av ansökan och som påverkar de transaktioner som prissättningsbeskedet avser, t.ex. licensavtal, köpeavtal, distributionsavtal och serviceavtal avseende forskning och utveckling, 6.uppgift om arten och omfattningen av transaktionerna, dvs. de transaktioner, produkter, verksamheter eller arrangemang som omfattas av ansökan (inklusive, i förekommande fall, en kort förklaring till varför inte näringsidkarens alla transaktioner, produkter, verksamheter eller arrangemang med närstående företag har inkluderats), 9.en beskrivning av den valda prissättningsmetoden, 10.en redogörelse för varför den valda prissättningsmetoden är lämp- lig, och 11.uppgift om de antaganden som ligger till grund för den valda prissättningsmetoden. Ansökan bör även innehålla andra uppgifter som behövs för att kunna lämna ett prissättningsbesked. En ansökan av nu skisserat omfång kan i och för sig synas omfattande. Den har dock tagit sin utgångspunkt i riktlinjer och EU- kommissionens rapport. Härtill kommer att det är näringsidkaren som har närmast till den information som krävs för att handlägga ett ärende om prissättningsbesked. Det är därför naturligt att näringsidkaren tillhanda- håller all behövlig information och att denna ges in tillsammans med ansökan. Genom att de svenska utredningskraven ligger i linje med vad andra stater kräver och att det är näringsidkaren som tillhandahåller informationen i samband med ansökan skapas också en garanti för att ärenden om prissättningsbesked handläggs på ett så effektivt sätt som möjligt och att handläggningstiderna kan hållas nere. Vad gäller omfattningen av den beskrivning eller utredning som är nödvändig kan denna variera beroende på föreslagen prissättningsmetod och transaktionernas karaktär och komplexitet. En viss angiven punkt kan i vissa fall kräva en omfattande utredning och utförlig beskrivning, medan det i andra fall kan vara tillräckligt med mer begränsade uppgifter. Vad en enskild ansökan ska innehålla bör lämpligen diskuteras vid ett förmöte. Härvid kan hänsyn exempelvis tas till att det kan föreligga ett mer begränsat behov av information vid ansökningar från mindre företag och avseende relativt sett mindre komplicerade frågor. Bestämmelser av nu angiven innebörd har tagits in i 11 § i förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Regeringens förslag: För att ett prissättningsbesked ska få lämnas ska vissa förutsättningar vara uppfyllda. Regeringens bedömning: Någon särskild bestämmelse om hinder för att lämna prissättningsbesked är inte nödvändig. Promemorians förslag: Enligt promemorians förslag får ansökan avvisas i vissa angivna situationer samt om det inte är lämpligt att prissättningsbesked lämnas. I promemorians förslag finns inte en samlad bestämmelse med förutsättningar för prissättningsbesked. Huvuddelen av de i regeringens förslag angivna förutsättningarna återfinns dock i promemorians förslag, bl.a. i avsnitt 6.9 om hinder för prissättnings- besked samt i avsnitt 6.10 och 6.12 om förutsättningar för prissättnings- besked. Remissinstanserna: delar promemorians uppfattning. Näringslivets skattedelegation, till vars yttrande och anslutit sig, delar uppfattning att det inte är möjligt att i lag ange en uttömmande uppräkning av de situationer då en avvisning kan aktualiseras. Med detta följer dock att har ett stort ansvar för att hantera avvisningsinstitutet på ett sådant sätt att förtroendet för och tillförlitligheten till förfarandesystemet inte skadas. anför att i normalt juridiskt språkbruk används inte termen avvisning i de fall en materiell prövning har gjorts utan snarare när en formell brist föreligger i ett ärende. De angivna situationerna består dock inte enbart av prövningar på formell grund utan omfattar också situationer där en mer materiell prövning ligger till grund för beslutet. I syfte att ansluta till vedertagen terminologi föreslås därför att lydelsen av bestämmelsen justeras så att de först nämnda fallen blir föremål för avvisning medan de fall där en materiell prövning ingår, i stället avslås. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Ett prissättnings- besked utgör ett komplement till andra förfaranden såsom skatte- processer och ömsesidiga överenskommelser. Genom prissättnings- besked kan företagen i förväg erhålla en bedömning av om en avsedd prissättningsmetod kan accepteras av de berörda staterna. Ett ärende om prissättningsbesked kräver ett omfattande arbete för närings- idkaren och . För att en ansökan om prissättningsbesked ska kunna bedömas och ett prissättningsbesked kunna lämnas måste vissa grundläggande förutsättningar vara uppfyllda. har i promemorian föreslagit att en ansökan ska avvisas om prissättningsbesked inte kan eller bör lämnas. Ett antal situationer där ansökan får avvisas har uttryckligen angetts i lagförslaget samt en möjlighet för att även avvisa ansökan i andra fall där det inte är lämpligt att lämna prissättningsbesked. Regeringen delar uppfattningen att det i vissa fall inte är möjligt eller lämpligt att lämna prissättningsbesked. Regeringen menar dock att en sådan bestämmelse som föreslagits i promemorian ger utrymme för osäkerhet vad gäller vilka faktorer som medför att en ansökan kan Prop. 2009/10:17 avvisas. För att öka förutsebarheten i förfarandet menar regeringen att det är att föredra att ersätta denna generella möjlighet att avvisa en ansökan om det inte är lämpligt att lämna prissättningsbesked, med en särskild bestämmelse i vilken det anges ett antal förutsättningar för att lämna prissättningsbesked. För en sådan ändring talar även att många av de situationer som nämns i den i promemorian föreslagna bestämmelsen är av sådan karaktär att de, såsom anförts av , även innehåller en mer materiell prövning. Regeringen menar mot denna bakgrund att några av de grundläggande förutsättningarna för prissättningsbesked bör samlas i 12 och 13 §§ i den föreslagna lagen. De angivna förutsättningarna är av sådan karaktär att det inte är lämpligt eller möjligt att lämna ett prissättningsbesked om de inte är uppfyllda. De i promemorian angivna situationerna då avvisning får ske får anses omfattas av den av regeringen föreslagna förutsättningsbestämmelsen. Mot denna bakgrund finner regeringen att någon särskild bestämmelse om hinder för att lämna ett prissättningsbesked inte är nödvändig. I många fall torde det redan under ett förmöte mellan och näringsidkaren kunna klargöras om det inte är möjligt att lämna ett pris- sättningsbesked. I andra fall kan frågan om bristande förutsättningar uppkomma senare under ärendets handläggning, exempelvis om det visar sig att en överenskommelse inte kan nås med den utländska berörda staten. Att får avslå en ansökan om förutsättningar för att lämna prissättningsbesked inte är uppfyllda följer av allmänna förvaltnings- rättsliga grundsatser. Någon särskild bestämmelse om detta är inte nödvändig. De förutsättningar som ska vara uppfyllda framgår av avsnitt 5.9.1 5.9.7. Regeringens förslag: Prissättningsbesked ska få lämnas om ansökan inte avser en fråga av enkel beskaffenhet eller transaktioner av mindre omfattning. Promemorians bedömning och förslag: I promemoria görs bedömningen att inga uttryckliga krav bör uppställas på att den aktuella prissättningsfrågan ska ha en viss komplexitet. föreslås dock att ansökan ska kunna avvisas om den inte inrymmer några svårigheter eller tvivelsmål i fråga om tolkningen av aktuellt skatteavtal. I promemorian uppställs inte något krav på att transaktionerna inte ska vara av mindre omfattning. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. promemorias förslag: Överensstämmer med Remissinstanserna: har i detta skede inte något att erinra Möjligheten att kunna avvisa en olämplig ansökan inrymmer dock mer än bara ett krav på komplexitet och omfattning. Endast utifrån erfarenheter vunna sedan systemet med prissättnings- besked har varit i kraft torde emellertid kunna bedömas om detta har någon praktisk betydelse. FAR SRS anser i likhet med att det bör vara möjligt att avvisa frågor av enkel beskaffenhet eller transaktioner av mindre omfattning. I detta sammanhang kan en avgift innebära en naturlig begränsning för begäran av prissättningsbesked. Näringslivets skattedelegation, till vars yttrande och anslutit sig, anför bl.a. följande. Värdet av den ökade förutsebarhet som den föreslagna ändringen kan medföra överväger inte de nackdelar som följer med en sådan ordning. Företagen skulle kunna hamna i situationer där anser att en fråga inte inrymmer några svårigheter eller tvivelsmål, exempelvis en situation där bedömningen görs att det finns en mycket lämplig jämförelsetransaktion. Kvar står dock risken att den andra berörda staten anser att en annan jämförelsetransaktion är mer relevant eller att det är en annan prissätt- ningsmetod som ska tillämpas. Det kan vidare föreligga situationer där de berörda staterna fäster olika vikt vid riktlinjer. Erfarenheter från svenska företag visar att det är mycket svårt att i förväg avgöra om en fråga inkluderar sådana slag av svårigheter eller tvivelsmål som anges i promemorian. En lagstiftning enligt förslaget i promemorian riskerar att medföra betydande tillämpningssvårigheter och även leda till att Skatte- verket anser sig förhindrat att lämna ett prissättningsbesked i fall där det anser att ett prissättningsbesked skulle vara av värde. Om frågan är av enkel beskaffenhet torde det bara krävas begränsade insatser från sida för att få till stånd ett prissättningsbesked. menar att även ansökningar av enkel beskaffenhet kan vara befogade och att med den föreslagna utformningen av lagtexten framstår utrymmet för att i sådana fall ändock lämna prissättningsbesked som minimalt jämfört med förslaget i promemoria. Motiven för förslaget framstår som något dunkla. Skälen för regeringens förslag: Syftet med prissättningsbesked är primärt att skapa förutsebarhet och undvika internationell ekonomisk dubbelbeskattning. För att utnyttja resurserna på bästa sätt och inte onödigt tynga systemet och belasta de behöriga myndigheterna i andra avtalsstater med ärenden där risken för internationell ekonomisk dubbel- beskattning framstår som liten bör dock prissättningsbesked inte lämnas om ansökan innehåller en fråga av enkel beskaffenhet eller transaktioner av mindre omfattning. Näringslivets skattedelegation anför att en sådan begränsning riskerar att medföra betydande tillämpningssvårigheter och riskerar att leda till att anser sig förhindrat att lämna ett prissättningsbesked i fall där det anser att ett prissättningsbesked skulle vara av värde. Enligt regeringens uppfattning är prissättning av interna- transaktioner normalt komplicerad och svårbedömd. Det är där- för lämpligt att en inte alltför restriktiv bedömning görs av när en fråga kan anses vara så enkel att prissättningsbesked inte kan lämnas. Enligt regeringens mening är det dock befogat att på detta sätt begränsa tillämpningen av prissättningsbesked för att använda resurserna på bästa sätt. Regeringen menar att risken för tillämpningssvårigheter eller att skulle anse sig förhindrat att lämna prissättningsbesked i en situation där verket anser att sådant besked skulle vara av värde inte kan Prop. 2009/10:17 anses vara av den omfattning att det föranleder någon annan bedömning. Med en fråga av enkel beskaffenhet avses en fråga som inte inrymmer några svårigheter eller tvivelsmål vad gäller tolkningen eller tillämp- ningen av armlängdsprincipen såsom den kommer till uttryck i skatte- avtalet. Detta kan bero på att transaktionerna är enkla och okomplicerade och det därför inte föreligger svårigheter att fastställa ett armlängds- mässigt pris, att jämförelsetal utan svårigheter kan identifieras eller att det av andra skäl inte föreligger svårigheter att fastställa ett armlängds- mässigt pris för de transaktioner som ansökan avser. En fråga vilken, utifrån den ena statens perspektiv kan förefalla enkel kan, såsom anförts av Näringslivets skattedelegation, kompliceras av att den andra berörda staten har en annan uppfattning om vilken jämförelsetransaktion som bör användas eller vilken metod som bör användas. Om det framkommer att sådana skilda uppfattningar föreligger, och detta föranleder betydande risk för internationell ekonomisk dubbelbeskattning, kan det beaktas vid bedömningen av om en fråga är av sådan enkel beskaffenhet att prissättningsbesked inte lämnas. Med transaktioner av mindre omfattning avses dels transaktioner vars omfattning i sig är så begränsad att det inte kan anses motiverat att lägga ned de resurser som krävs för att handlägga och lämna ett prissättnings- besked, dels transaktioner vars omfattning bara utgör en mindre del av näringsidkarens verksamhet och har en liten påverkan på näringsidkarens resultat. Detta innebär att omfattningen av transaktionerna måste be- dömas i förhållande till deras betydelse för den näringsidkare som ansöker om prissättningsbesked. Skulle en näringsidkare överväga att ansöka om prissättningsbesked i ett ärende av enkel beskaffenhet eller ett ärende där transaktionerna är av mindre omfattning kan vid förmötet normalt klargöras att det inte lämpar sig för prissättningsbesked. En bestämmelse av nu angiven innebörd har tagits in i 12 § 1 förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. 5.9.2Transaktionerna kan bedömas fristående Regeringens förslag: Prissättningsbesked ska få lämnas om de tran- saktioner som omfattas av ansökan om prissättningsbesked kan bedömas fristående från andra transaktioner som inte omfattas av ansökan. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: Bedömningen av om prissättning är armlängdsmässig ska i möjligaste mån ske på transaktionsnivå. I många fall kommer en ansökan dock att avse en stor mängd transaktioner. Dessa kan i vissa fall behöva bedömas gemensamt, antingen därför att transak- tionerna har sådant samband med varandra att det är lämpligt att bedöma dem gemensamt eller därför att den valda prissättningsmetoden inte medger jämförelse för en enskild transaktion. Det står näringsidkaren fritt att ansöka om ett prissättningsbesked Prop. 2009/10:17 rörande den eller de transaktioner som näringsidkaren anser bör omfattas Om emellertid den transaktion som ansökan avser ingår som en integrerad del i en serie av transaktioner mellan parterna kan det i vissa fall vara mycket svårt eller omöjligt att med någon form av säkerhet ange hur armlängdspriset på en isolerad transaktion ska beräknas. Är näringsidkaren i ett sådant läge inte villig att utsträcka sin ansökan till att också omfatta ytterligare transaktioner kan ett prissättningsbesked inte lämnas. En bestämmelse av nu angiven innebörd har tagits in i 12 § 2 förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Regeringens förslag: Prissättningsbesked ska få lämnas om närings- idkaren lämnar de uppgifter som behövs för att en ömsesidig överens- kommelse ska kunna ingås och för att ett riktigt prissättningsbesked ska kunna lämnas. Promemorians förslag: Promemorians förslag är utformat något annorlunda, men innehåller bl.a. en möjlighet att avvisa ansökan om näringsidkaren inte efterföljer en anmodan att komma in med de ytterligare upplysningar som behövs för att pröva ansökan. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: Den näringsidkare som ansöker om prissättningsbesked och alla eventuella berörda närstående företag bör samarbeta med skatteförvaltningarna under handläggningen av ansökan. Om näringsidkaren visar uppenbart bristande intresse av att bistå i processen genom att inte ta fram ett tillräckligt underlag för att bedöma armlängdspriset bör prissättningsbesked inte lämnas. sina riktlinjer pekat på att en förutsättning för att lämna ett prissättnings- besked är att näringsidkaren samarbetar vid prövningen av ansökan. De transaktioner som ett prissättningsbesked är avsett att omfatta är ofta omfattande och rör stora belopp. Bedömningen av vad som kan accepteras som ett armlängdsmässigt pris är i många fall komplicerad och ger utrymme för olika uppfattningar. Ett prissättningsbesked ska i princip vara bindande för (se avsnitt 5.12). ringens bedömning är det därför viktigt att näringsidkaren lämnar de uppgifter som behövs för att en ömsesidig överenskommelse ska kunna ingås och för att sedan ska kunna lämna ett riktigt För att ska kunna lämna ett riktigt prissättningsbesked måste verket få kännedom om alla förhållanden som är av betydelse för prissättningsbeskedet. Sådana uppgifter som kan vara aktuella är dels uppgifter om näringsidkarens egen verksamhet, dels andra uppgifter såsom exempelvis uppgifter om jämförbara transak- Om anser att det föreligger brister i de uppgifter som lämnats i ansökan bör verket underrätta näringsidkaren om detta och bereda näringsidkaren tillfälle att komplettera med ytterligare uppgifter. Möjlighet för att anmoda näringsidkaren att inkomma med ytterligare uppgifter eller kontrollera uppgifter finns i 20 och 21 §§, se Prop. 2009/10:17 avsnitt 5.15. Att ta fram och sammanställa de uppgifter och den utredning som behövs för ett prissättningsbesked kan vara mycket resurskrävande för näringsidkaren. Detta bör beaktas av vid bedömningen av vilka uppgifter som är av betydelse för prissättningsbeskedet och som behövs för att ett riktigt prissättningsbesked ska kunna lämnas, så att kraven inte blir onödigt betungande för näringsidkaren. En bestämmelse av nu angiven innebörd har tagits in i 12 § 3 förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Regeringens förslag: Prissättningsbesked ska få lämnas om informa- tion som behövs för att ingå en ömsesidig överenskommelse och kontrollera dess tillämpning kan erhållas från de stater som ska omfattas av den ömsesidiga överenskommelsen. Promemorians förslag: I promemorians förslag finns ett krav på att det aktuella skatteavtalet ska innehålla en bestämmelse om informations- utbyte. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: För att ett prissättningsbesked ska kunna lämnas är det viktigt att information rörande den i den andra staten verksamma parten till transaktionen kan erhållas. Detta kan bli aktuellt i samband med prövning av ansökan för att kontrollera att båda stater har erhållit samma information. Det kan vidare finnas behov av att utbyta information efter det att en ömsesidig överenskommelse har ingåtts för att kontrollera hur beskedet tillämpas. bör därför innan prissättningsbesked lämnas göra en bedömning av om de möjligheter som finns i det aktuella fallet att erhålla information från den andra staten är tillräckliga. I normalfallet kan sådan information som behövs för att ingå och kontrollera en ömsesidig överenskommelse erhållas med stöd av ett skatteavtals bestämmelser om utbyte av upplysningar (motsvarande artikel 26 i modellavtal) eller i förhållande till de nordiska staterna med stöd av lagen (1990:226) om handräckning i skatteärenden mellan de nordiska länderna. Information kan också inhämtas t.ex. med stöd av EG:s handräckningsdirektiv (77/779/EEG) eller Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden. En bestämmelse av nu angiven innebörd har tagits in i 12 § 4 förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Regeringens förslag: Prissättningsbesked ska få lämnas om den i ansökan valda prissättningsmetoden, efter eventuella justeringar, bedöms kunna ge ett pris som motsvarar vad sinsemellan oberoende parter skulle ha tillämpat. Promemorians förslag: Innehåller inte någon särskild bestämmelse i denna del men innehåller en möjlighet att avvisa en ansökan om det inte är lämpligt att lämna ett prissättningsbesked. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: Skatteavtalens bestämmelser om för- delning av inkomst mellan näringsidkare i intressegemenskap grundar sig på den s.k. armlängdsprincipen i artikel 9 i modellavtal (jfr även artikel 7 i modellavtalet). Ett prissättningsbesked utgår från en ömsesidig överenskommelse som ingås med stöd av ett skatteavtal och en bedöm- ning av om användningen av en viss prissättningsmetod kommer att ge ett armlängdsmässigt resultat och därför kan accepteras av samtliga inblandade parter, dvs. både näringsidkarna och de berörda staterna. ett armlängdsmässigt resultat avses enligt artikel 9 i modellavtalet och motsvarande bestämmelse i skatteavtal att villkoren för transak- tionerna ska motsvara vad sinsemellan oberoende näringsidkare skulle ha