prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Infrastrukturinvesteringar som lånefinansieras redovisas inte på statsbudgetens utgiftssida, men däremot ingår amorteringar på lånen. I NR redovisas däremot även dessa investeringar, men inte amorteringar, som utgifter. är amorteringarna som ingår i statsbudgeten större än nyupplåningen. Vissa kapitaltillskott till statliga bolag ingår i statsbudgeten, men belastar inte utgifterna i NR. Utgifterna i NR ökar betydligt mer 2009 och 2010 och mindre 2011 än de takbegränsade utgifterna i statsbudgeten. förklaras det till stor del av att en extra amortering av infrastrukturlån på drog upp utgifterna i statsbudgeten 2008. Olika period- isering av bidragen till kommunerna bidrar till skillnader i utvecklingen för . Statens utgifter i nationalräkenskaperna Statens utgifter, inklusive ränteutgifter, uppgick till , eller , av BNP. beräknas utgifterna öka och räknar regeringen med att utgifterna ökar . De nu före- slagna ökningarna av anslagen till rättsväsendet och utbildning bidrar till att statliga konsumtionen fortsätter att öka relativt starkt 2010. Bidragen till kommunsektorn har höjts och regeringen föreslår nu ytterligare konjunkturstöd med , varav utbetalas . Den stigande arbetslösheten leder till en ökning av transfereringarna till hushållen . Lägre räntor leder till kraftigt sänkta ränte- utgifter , trots att statsskulden ökar (se tabell 8.17). Den låga inflationen, en stabilisering och därefter en förbättring på arbetsmarknaden och låga löneökningar bidrar till en lägre utveckling av utgifterna . Därtill kommer att de tillfälliga konjunkturbidragen till kommunsektorn faller bort 2011. Ränte- utgifterna ökar till följd av höjd ränta och stigande statskuld. Tabell 8.17 Statens utgifter Löpande priser, procentuell utveckling. Utfall , prognos för 20092012. -6,3 -0,9 -0,2 -28,0 -0,7 Källor: och egna beräkningar. Ålderspensionssystemets utgifter uppgick av BNP. Pensionsutbetalningarna bedöms öka med 2009. Den kraftiga ökningen beror dels på att pensionerna skrivs upp genom följsamhetsindexeringen, dels på att antalet pensionärer ökar . förutses balanseringen vara aktiverad. medför detta tillsammans med en relativt låg utveckling av inkomstindex att pensionsutgifterna ökar med . Som en följd av börsnedgången aktiveras balanseringen i ålders- pensionssystemet 2010, vilket leder till lägre pensioner. För att få en jämnare utveckling av pensionerna har en överenskommelse träffats i Pensionsgruppen om att införa ett 3-års glidande medelvärde i beräkningen av AP-fonderna. I avvaktan på Pensionsgruppens fortsatta diskussioner gör regeringen därutöver ett beräkningstekniskt antagande som höjer pensionsutgifterna med (se avsnitt 8.2.1), vilket bidrar till att pensionsutgifterna ökar 2012. Utgifterna för kommuner och landsting svarar för av den konsoliderade offentliga sektorns utgifter. uppgick utgifterna till , vilket i sin tur mot- svarar av BNP. Merparten av kommunsektorns utgifter, , går till konsumtion. Diagram 8.3 Ändamålsfördelade konsumtionsutgifter för kommuner och landsting. Ändamålsfördelat svarade de tre största områdena hälso- och sjukvård, socialt skydd samt utbildning för av de totala konsumtionsutgifterna (se diagram 8.3).90 Utvecklingen inom samtliga tre områden påverkas främst av den demografiska utveck- lingen och ambitionsnivån inom respektive område. Socialt skydd omfattar social omsorg för bl.a. barn, handikappade och äldre. Kostnaden för äldreomsorgen utgjorde närmare hälften av utgifterna för socialt skydd. har konsumtionen i kommunsektorn ökat relativt starkt. beräknas kostnadsökningarna i fasta priser avta. Det tillfälliga konjunkturstödet väntas medföra att kostnadsvolymen fortsätter att öka . För att klara balanskravet 2011 och 2012 förutses kostnaderna utvecklas svagare. Utveck- lingen väntas vara negativ och understiga den demografiskt betingade efter- frågan. Löner och arbetsgivaravgifter uppgår till av konsumtionsutgifterna. Förbruk- ning av varor och tjänster uppgår till . Sociala naturaförmåner, konsumtion av skattefinansierade tjänster som produceras i näringslivet, svarar för närmare hälften av förbrukningen. De sociala naturaförmånernas andel av den kommunala konsumtionen har ökat successivt (se diagram 8.4). 90 Utfallet är NR:s senaste tillgängliga ändamålsfördelade statistik. Diagram 8.4 Sociala naturaförmåner 19932012 Procentuell andel av total konsumtion i kommuner och landsting. Utfall , prognos för 20092012. Anm.: Sociala naturaförmåner är beräknade exklusivse läkemedelsförmånen. Källor: och egna beräkningar. Den snabba försämringen på arbetsmarknaden påverkar inkomsterna för kommuner och lands- ting och utrymmet för konsumtionsutgifter. Konsumtionsutgifterna beräknas därför ut- vecklas svagare mellan 20092012, än (se tabell 8.18). De ökade stats- bidragen till kommuner och landsting om totalt 2010 som aviseras i denna proposition och ekonomiska vår- proposition bedöms dock bidra till att motverka nedgången i sysselsättningen i kommunsektorn med ca 23 000 personer . Av övriga utgifter svarar investeringar för den största enskilda posten, av de totala utgifterna . Investeringsutgifterna har hit- tills ökat kraftigt och beräknas för helåret öka i volym. Under 20102012 väntas investeringarna utvecklas betydligt svagare. Tabell 8.18 Utgifter för kommuner och landsting Löpande priser, procentuell utveckling om annat ej anges. Utfall , prognos för 20092012. -0,3 -17,4 -16,5 -14,0 -0,1 Anm.: I investeringsutgifterna inkluderas även utgifterna för köp av mark och fastigheter, netto. Källor: och egna beräkningar. Transfereringar till hushåll består främst av utbetalningar avseende ekonomiskt bistånd och avtalspensioner. Under 20092012 antas utgift- erna för ekonomiskt bistånd öka beroende på det försämrade läget på arbetsmarknaden. Övriga transfereringar går i huvudsak till näringslivet. Till följd av det låga ränteläget som följer av den finansiella krisen, kommer ränteutgifterna att minska kraftigt under 20092011, men sedan öka . 8.4.4Den konsoliderade offentliga sektorn Summan av de offentliga sektorernas utgifter uppgick till eller av BNP. Konsoliderat för trans- fereringar mellan sektorerna, som huvudsakligen består av statsbidrag till kommunsektorn och statliga ålderspensionsavgifter, uppgick den offentliga sektorns utgifter till eller av BNP. I tabell 8.19 nedan redovisas de offentliga sektorernas utgifter före och efter konsolidering för interna transaktioner. Konsolideringen innebär att statens primära utgifter är av BNP lägre än de utgifter som redovisas i sektorn staten. Före konsolidering ligger den största delen av ut- gifterna i staten. Konsoliderat är den kommunala sektorns utgifter större än statens. Tabell 8.19 Den offentliga sektorns utgifter Procent av BNP. Utfall , prognos för 20092012. Källor: och egna beräkningar. Utvecklingen är likartad för sektorerna såväl före som efter konsolidering. De primära utgifterna ökar kraftigt som andel av BNP för alla sektorerna 2009. Detta är en följd av att utgifterna stiger som BNP minskar i löpande priser. Den konsoliderade offentliga sektorns ut- gifter 2010 beräknas som andel av BNP (utgifts- kvoten) uppgå till 55,1. Det är den högsta nivån men betydligt lägre än under 1990-talskrisen (se diagram 8.5). Diagram 8.5 Den konsoliderade offentliga sektorns utgifter 19902012 Procent av BNP. Utfall för 19902008, prognos för 20092012. Källor: Statiska centralbyrån och egna beräkningar. I nationalräkenskaperna klassificeras utgifterna som konsumtion, investeringar och transfer- eringar inklusive subventioner. Konsumtion och investeringar utgör en direkt resursförbrukning och ingår i BNP från användningssidan (försörjningsbalansen). Transfereringarna till- faller hushålls- eller företagssektorn eller ut- landet. Tabell 8.20 Den konsoliderade offentliga sektorns utgifter Procent av BNP, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20092012. Totala utgifter, mdkr Exklusive räntor, mdkr Källor: och egna beräkningar. Den offentliga konsumtionen uppgick av BNP och svarade för drygt hälften av utgifterna. Transfereringarna till hushållen, som 2008 motsvarade av BNP, svarade för av utgifterna. bedöms alla typer av utgifter öka i relation till BNP, med undantag av ränteutgifterna. I löpande priser ökar utgifterna 2010 (se tabell 8.20). 8.5Beräkning av den offentliga sektorns utgifter Regeringens förslag: Taket för den offentliga sektorns utgifter beräknas till 2010, 2011 och 2012. Skälen för regeringens förslag: Principen om kommunalt självstyre innebär att kommuner och landsting själva fattar beslut om sina utgifter. fastställer därför inte ett tak för den offentliga sektorns utgifter utan godkänner endast en beräkning. Nivån på taket för den offentliga sektorns utgifter är avgörande för det totala skatteuttaget. I tabell 8.21 redovisas beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter. Taket för den offentliga sektorns utgifter ut- görs av utgiftstaket för staten samt beräknade utgifter enligt nationalräkenskapen i kommuner och landsting. Räntor på statsskulden ingår inte i beräkningen. I beräkningen elimineras även interna transaktioner mellan staten och kommuner och landsting samt mellan staten och ålderspensionssystemet. Den största delen av de interna transaktionerna utgörs av generella och riktade statsbidrag till kommuner och landsting samt av statliga ålderspensionsavgifter. Det är värt att notera att delarna som tillsammans utgör taket för den offentliga sektorns utgifter skiljer sig definitionsmässigt åt, vilket bör beaktas vid analys. Förutom att taket för offentlig sektor omfattar såväl prognostiserade utgifter (kommuner och landsting) som en utgiftsbegränsning (utgiftstaket för staten) så omfattar det även olika redovisningsdefinitioner (kommuner och landsting sektor enligt nationalräkenskaperna och utgiftstaket för staten enligt statsbudget- definition). Eftersom taket för de offentliga utgifterna inte tillför någon ytterligare restriktion inom det finanspolitiska ramverket, och då en studie av de offentliga delsektorernas utgifter bättre görs i jämförbara national- räkenskapstermer kommer taket för de offentliga utgifternas existens att utredas vidare inom översyn för det fi- nanspolitiska ramverket. har i sin granskning Sambandet mellan utgiftstaket, överskottsmålet och skattepolitiken regering- ens redovisning (RiR 2007:21) fört fram liknande kommentarer och rekommenderat att taket för offentlig sektor avskaffas. Som andel av BNP beräknas taken för den offentliga sektorns utgifter minska från av BNP. Både kommunala sektorns utgifter och utgiftstaket för staten minskar som andel av BNP. Tabell 8.21 Utfall och beräkning av tak för den offentliga sektorns utgifter 20082012 Tak för den offentliga 1 Förslag till utgiftstak i denna proposition. Statsbudgetens saldo, finansiellt sparande och skuldutvecklingen 9 Statsbudgetens saldo, finansiellt sparande och skuldutvecklingen Statsbudgetens saldo uppvisar underskott alla åren 20092012, vilket medför att stats- skulden ökar från av BNP vid utgången av vid utgången av 2012. Den offentliga sektorns finansiella sparande visar också underskott . Underskottet är som störst 2010 då det uppgår till av BNP. offentliga sektorns finanser, tillgångar och skuld- er. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuld- förvaltning. Beräkningen av myndigheters m.fl. in- och Den offentliga sektorns finansiella för- utlåning i enligt mögenhet är alltjämnt positiv 2012 trots underskotten i det finansiella sparandet. Den konsoliderade bruttoskulden (Maastricht- skulden) uppgår till av BNP 2010, vilket understiger referensvärdet inom EU på av BNP. Ökade statsbidrag till kommuner och lands- ting medför att den kommunala sektorn klarar balanskravet 2010 som det dämpar fallet i sysselsättning. Ålderspensionssystemets finansiella sparan- de går mot underskott 2012. I detta avsnitt redovisas statsbudgetens saldo och den offentliga sektorns finanser. Avsnittet inleds med att regeringen lämnar förslag på beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning i () och den kassamässiga korrigeringen samt en redovisning av statsbudgetens saldo. tabell 9.1 godkänns. Beräkningen av den kassamässiga korriger- ingen enligt tabell 9.1 godkänns. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgif- ter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. För att statsbudgetens saldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas även nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. Ett budgetunderskott innebär att ett lika stort lånebehov uppstår och att statsskulden normalt sett ökar. På motsvarande sätt innebär ett budgetöverskott ett negativt lånebehov och normalt sett en minskning av statsskulden. Stats- skuldens utveckling påverkas även av värdeför- ändringar, till exempel till följd av valutakurs- förändringar. Tabell 9.1 Statsbudgetens saldo 20082012 Miljarder kronor, utfall , prognos 20092012 Lån till andra länder In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)3 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in-/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. prognoseras statsbudgetens saldo till - (se tabell 9.1). Det är en ökning av budgetunderskottet med jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition, vilken främst för- av förändringar gällande RGK:s nettout- låning. De kassamässiga inkomsterna bedöms bli ca högre än i vårpropositionen. Förändringen förklaras till största delen av en höjd prognos för skatt på inkomst av arbete och kapital. De totala utgifterna , inklusive nettoutlåning, prognoseras att bli högre än i vårpropositionen. beräknas ett budgetunderskott på , vilket är en minskning med jämfört med beräk- ningen i vårpropositionen. beräknas budgetunderskottet till respektive . Budgetsaldot har varierat kraftigt under 2000- talet, vilket visar att statens inkomster och utgifter är konjunkturkänsliga (se diagram 9.1). en lågkonjunktur försämras normalt budget- saldot av lägre inkomster och högre utgifter. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Budgetsal- dots storlek för ett enskilt år påverkas i hög grad även av engångseffekter, vilket beskrivs i kommande avsnitt. Diagram 9.1 Statsbudgetens saldo 2000-2012 Miljarder kronor, utfall för 20002008, prognos för 20092012 RGK:s nettoutlåning utgörs av RGK:s in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs normalt av in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, Centrala studiestöds- nämndens (CSN) nettoupplåning för finansie- ring av studielån samt nettoutlåning för infra- strukturinvesteringar. Inbetalningar av premiepensionsmedel place- ras tillfälligt på ett konto i RGK fram till dess att de definitiva pensionsrätterna fastställts och till- godoförs på pensionsspararnas konton hos . beräknas de årliga inbetalningarna successivt öka . Utbetalningarna av premiepensionsmedel är ungefär lika stora som inbetalningen. RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till och ökar till ca 2012. Jämfört med ekonomiska vårpropo- sition har prognosen för RGK:s nettoutlåning reviderats upp med 2009. Förändringen förklaras av att RGK lånat upp åt som det beräknade utnyttjandet av låneramen för AB och kapitaltill- skottsprogrammet för banker och vissa andra kreditinstitut minskats med respektive . En kassamässig korrigering kan uppstå på stats- budgeten om betalningen respektive anslagsav- räkningen sker olika budgetår. Det kan också förekomma transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. beräknas den kassamässiga korri- geringen uppgå till -0,, vilket är lägre än beräkningen i vårpropositionen. Det beror delvis på vissa över- gångseffekter med anledning av övergången till kostnadsmässig anslagsavräkning . Dessa övergångseffekter påverkar den kassamässiga korrigeringen även för åren 2010 2012. En sammanslagning av insättningsgaranti- fonden och stabilitetsfonden antas beräknings- tekniskt ske 2011. Vid en sammanslagning minskar statsskulden med ca , vilket insättningsgarantifondens innehav av statspapper beräknas uppgå till. Avyttringen av statspapper minskar RGK:s nettoutlåning till följd av att kontotillgångarna för insättnings- garantin hos RGK ökar med motsvarande belopp. Då denna transaktion inte påverkar statens lånebehov uppstår en kassamässig korrigeringspost 2011 med motsvarande belopp. Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Av tabell 9.2 framgår att budgetsaldot , justerat för större extraordinära inkomster och utgifter, uppvisar ett underskott på . Det innebär att engångseffekterna beräknas bli ca 2009. Tabell 9.2 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter 20082012 Miljarder kronor, utfall , prognos 20092012 av moms inom bygg- EU-avgift, försenat beslut Lån till andra länder Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Avser kapitaltillskott till , och . avses till Nordea samt till SAS nyemission. 2Avser lån i RGK om , varav 66 miljarder lånats upp t.o.m. . 3Avser omfinansiering av infrastrukturlån samt betalning och förfalloprofil av övertagna lån från . Den främsta förklaringen till dessa engångsef- fekter är de som RGK lånat upp åt . Statsbudgetens saldo för- sämras med motsvarande belopp (se även avsnitt 7.2.2). Även den högre EU-avgiften 2008 samt den lägre EU-avgiften 2009 är engångseffekter. Det beror på att det nya beslutet om EU-bud- getens finansiering inte trätt i kraft , med retroaktiv tillämpning . Beslutet medför reduktioner av den svenska EU- avgiften, som kassamässigt kommit till del 2009. Vidare bedöms även betala ut lånebelopp till motsvarande ca . beror skillnaden mellan statsbudge- tens saldo och saldot justerat för större engångs- effekter till största delen på det lån om ca till som bedöms betala ut . 9.2Den offentliga sektorns finanser medföra lägre skatteinkomster med ca 14 mil- I detta avsnitt redovisas översiktligt budget- effekterna dels av de reformer och den finans- iering som föreslås eller aviseras i denna proposi- tion, dels av de reformer och den finansiering som tidigare beslutats eller aviserats.91 I redovis- ningen förutsätts, med några undantag, att de angivna anslagsförändringarna motsvaras av lika stora utgiftsförändringar. Föreslagna utgifts- och inkomstförändringar I tabell 9.3 redovisas de sammantagna effekterna på finansiellt sparande i offentlig sektor av före- slagna eller aviserade utgifts- och inkomstför- ändringar i samband med denna proposition i förhållande till den politik som eko- nomiska vårproposition baserades på. Av tabellen framgår således hur utformningen av politiken har förändrats sedan vårpropositionen. En detaljerad beskrivning av de inkomst- och utgiftsförändringar som föreslås i denna propo- sition återfinns i avsnitten 7.2 och 8.2 samt i tabell 1.2 i finansplanen. Av tabell 9.3 framgår hur de föreslagna och aviserade reformerna påverkar de takbegränsade utgifterna och hur dessa ska justeras för att redovisningsmässigt överensstämma med finan- siellt sparande i offentlig sektor. Bland förslagen till utgiftsreformer finns framför allt satsningar på rättsväsendet, utbildning, infrastruktur samt resurser till kommuner och landsting. Samman- taget beräknas föreslagna och aviserade reformer medföra högre utgifter med 2009, 2010, 2011 och 2012. På budgetens inkomstsida vidtas skatte- politiska åtgärder för att förstärka arbetsutbudet, sänka skatterna för pensionärer och förbättra villkoren för företagen. Den enskilt största åt- gärden är att jobbskatteavdraget utökas ytter- ligare. De föreslagna och aviserade reformerna som påverkar budgetens inkomstsida beräknas 91 Statsbudgetens utgifter och inkomster förändras även av andra anledningar än föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstförändringar, till exempel den makroekonomiska utvecklingen (se avsnitt 8.2 för förändring jämfört med ekonomiska vårproposition samt avsnitt 8.1.3 för förändring jämfört med föregående år). I tabell 9.3 redovisas också de indirekta effekter som uppstår till följd av de föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstreformerna. Om en reform ger upphov till en indirekt effekt medför det att nettoeffekten på den offentliga sektorns finansiella sparande skiljer sig från den direkta bruttoeffekten på statsbudgeten.92 92 Bruttoeffekten av en inkomstreform beskriver den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt eller avgift som regeländringen avser. En indirekt effekt uppstår till exempel om en regeländring påverkar andra skattebaser eller konsumentprisindex (KPI). Ett exempel på indirekt effekt av utgiftsreformer är en regeländring som påverkar beskattningsbara transfereringar till hushållen (till exempel sjukpenning eller arbetslöshetsersättning). I detta fall är bruttoeffekten den direkta utgiftsförändringen medan den indirekta effekten motsvaras av återflödet till offentlig sektor av inkomstskatten på transfereringen. Tabell 9.3 Föreslagna och aviserade utgifts- och inkomst- förändringar 20092012, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande Förändring i förhållande till ekonomiska vårproposition Justering för olika redovisnings- principer i statsbudgeten och -7,0 -0,2 -0,2 varav stöd till kommuner och -6,0 -1,2 (ökning av utgifter) -14,0 -14,1 -14,2 -0,1 -0,1 -0,1 -14,0 -14,2 -14,2 -4,7 -31,3 -23,1 -20,9 Indirekta effekter av inkomst- Indirekta effekter av utgifts- -4,7 -31,9 -23,6 -22,2 Anm: Beloppen är avrundade och summerar . 1Omfattar inte anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgifts- taket för staten (se tabell 8.10). 2Det tillfälliga konjunkturstödet utbetalas från statsbudgeten men avses att användas . I nationalräkenskaperna periodiseras stödet därför till 2010. Vidare antas att av stödet används för att förstärka kommunernas och landstingens resultat och därför inte påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande. 3Från anslag betalas jordbruksstöd styrda av , framför allt det s.k. gårdsstödet. De ökade utgifterna påverkar inte finansiellt sparande då stöden ersätts fullt ut av EU-budgeten via motsvarande inkomster till statsbudgeten. 4Nu föreslagna och aviserade skatteförändringar beskrivs i avsnitt 7.2. De föreslagna eller aviserade åtgärderna på stats- budgetens utgifts- och inkomstsida medför att den offentliga sektorns finanser försvagas med 2009, 2010, 2011 och 2012, jämfört med vår- propositionen. Förändringar jämfört med föregående år Av tabell 9.3 framgår förändringen med anled- ning av politiken jämfört med ekono- miska vårpropositionen medan det av tabell 9.4 går att utläsa förändringen mellan år. I tabell 9.4 redovisas de samlade budgeteffekterna i förhål- lande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer samt finansieringen av dessa. framgår på en övergripande nivå regeringens prioriteringar. De reformer som redovisas avser både statsbudgetens utgifts- och inkomstsida. Indirekta effekter av utgiftsreformer på stats- budgetens inkomstsida ingår inte. Av tabell 9.4 framgår att de beräknade utgif- terna på statsbudgeten, justerade för att redovis- ningsmässigt överensstämma med finansiellt sparande, ökar till följd av beslut på stats- budgetens utgiftssida med 2009 och med 2010. minskar utgifterna till följd av beslut med sammanlagt . Minskningen förklaras till stor del av att flera stora temporära reformer genomförs, till exempel stöd till kommuner och landsting samt satsningar på infrastruktur och utbildning. Dessa är sammantaget som störst 2010 och trappas av i takt med att konjunkturen förväntas bli bättre, vilket medför att utgifterna minskar vid en jäm- förelse mellan år. I avsnitt 8.1.3 (tabell 8.6) framgår hur föränd- ringen ser ut per utgiftsområde.