prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — Av länsstyrelsernas tillsynsrapport (2008) framgår att allt fler kommuner har blivit bättre på att beakta barnperspektivet vid handläggning av ekonomiskt bistånd. Det gäller bl.a. barnfamiljer som beviljas ekonomiskt bistånd och barnfamiljer som riskerar att bli vräkta från sina bostäder. Trots denna positiva utveckling finns det fortfarande brister. Vanliga brister är att det inte framgår av dokumentationen hur barnperspektivet har beaktats och att kommunerna inte gör barnkonsekvensanalyser på det sätt och i den utsträckning som de borde. I tillsynsrapporten uppmärksammades även att kommunala riktlinjer i ett flertal kommuner tycktes ha minskat eller försvårat möjligheterna att anpassa insatserna till individuella behov och därmed begränsat den enskildes rättigheter. Iakttagelserna ska dock tolkas med försiktighet då de inte bygger på ett representativt urval utan på ett fåtal kommuner . kan , Arbetsförmedlingen, socialtjänst och hälso- och sjukvård samverka genom att bilda samordningsförbund enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (Finsam). Syftet är att personer med behov av samordnad rehabilitering ska uppnå eller förbättra arbetsförmågan. Det finns numera drygt 80 samordningsförbund i 166 kommuner. En enkät från Kommuner och Landsting visar att många kommuner är beredda att gå ytterligare ett steg och genomföra en större organisationsförändring. av de svarande kommunerna är positiva till att samorganisera sig lokalt med och Arbetsförmedlingen. Antalet biståndsmottagare ökade och uppgick till ca 385 000 (4,av befolkningen). Jämfört med 2007 var detta en ökning av antalet biståndstagare. Vid en jämförelse med 1996, då antalet biståndsmottagare var som högst, har antalet dock minskat med . Ut- betalningarna av ekonomiskt bistånd (inklusive introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar) steg med och var då de högsta , mätt i fasta priser. Utbetalningarna uppgick till . Utbetalningarna fortsatte att öka jämfört med samma kvartal 2008. Uppgången var i fasta priser. Utbetalningar till flyktingar var oförändrade och istället ökade utbetalningar till personer födda i . De flesta kommuner uppvisar ökningar men variationerna är stora mellan kommunerna. Orsaken till att ekonomiskt bistånd ökar är en högre arbetslöshet. För personer som inte etablerat sig på arbetsmarknaden och därför inte kvalificerat sig för olika socialförsäkringar kan ekonomiskt bistånd vara den enda försörjningskällan vid arbetslöshet eller sjukdom. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 8.1 Ekonomiskt bistånd 1990-2008 Utbetalt ekonomiskt bistånd (miljoner kr) Antal biståndsmottagare En dryg tredjedel av samtliga biståndsmottagare har långvarigt bistånd (10 månader eller mer under ett kalenderår) och omkring två tredjedelar av de långvariga biståndsmottagarna är födda utomlands. Det är något fler män än kvinnor som får ekonomiskt bistånd. Ensamstående mödrar och unga () födda utomlands är överrepresenterade bland biståndshushållen. Exempelvis hade av alla ensamstående kvinnor med barn ekonomiskt bistånd . Genomsnittligt utbetalt belopp och antal biståndsmånader var de högsta . I genomsnitt fick biståndsmottagarna bistånd och biståndsbeloppet uppgick i genomsnitt till . Andelen barn som lever i familjer med bistånd uppgick till . Skillnaderna är stora mellan kommunerna. Tabell 8.3 Andel biståndsmottagare )inkl. introduktionsersättning) av befolkningen i vissa grupper 2008, procent Ensamstående män utan barn () Ensamstående kvinnor utan barn () Ensamstående kvinnor med barn Ensamstående män med barn 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Biståndstagandet har successivt ökat och utvecklingen är starkt sammanlänkad med utvecklingen på arbetsmarknaden. var utvecklingen på arbetsmarknaden mycket positiv. Denna utveckling bröts dock då den finansiella krisen bidrog till en snabb försämring av arbetsmarknadsläget. Försämringen har fortsatt . Antalet sysselsatta har minskat, arbetslösheten har ökat och antalet varsel om uppsägning har legat på en fortsatt hög nivå. Den kraftigt försämrade konjunkturen bedöms leda till en fortsatt ökning av arbetslösheten under fortsättningen av 2009 och . Det är därför troligt att utbetalningarna av ekonomiskt bistånd kommer att öka den närmast tiden till följd av lågkonjunkturen. Målet för regeringens politik är att få fler i arbete och att minska utanförskapet. För att åstadkomma det har regeringen genomfört reformer för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och öka drivkrafterna att arbeta. Regeringen presenterade i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) ett antal insatser för att möta den finansiella krisen och konjunkturnedgången. Satsningarna uppgick till sammanlagt . I samband med ekonomiska vårproposition föreslog regeringen ytterligare åtgärder för att möta krisen. För att mildra de negativa effekterna på sysselsättningen och välfärdens kärna föreslog regeringen ett ökat stöd till kommunsektorn. På gynnas de med låga inkomster mest eftersom fler kommer in på arbetsmarknaden och färre får bidrag. Det finns ett behov av att snabbt kunna följa utvecklingen av ekonomiskt bistånd för att kunna bedöma vad olika politiska beslut och strukturella förändringar får för effekter. Genom pågående arbete med utveckling av det statistiska underlaget kommer tillgången till information om vilka insatser som ges till personer som söker bistånd att öka och ge en bättre kunskapsbas på området. Kommunernas ansvar för att en person med missbruk får den hjälp och det stöd han eller hon behöver regleras i socialtjänstlagen och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Det totala antalet inskrivningar i institutionsvård var knappt 31 500. av inskrivningarna gällde män. Knappt 28 000 individuellt behovsprövade öppna insatser genomfördes av individ- och familjeomsorg . Av dessa var insatser till män med missbruksproblem. hade cirka 21 000 personer någon form av insats inom den kommunala missbruks- och beroendevården. Tabell 8.4 Antalet kvinnor och män med insatser och 2008 Bistånd som avser boende varav vård enligt LVM Totalt antal personer med insats En jämförelse visar att det totala antalet insatser för personer med missbruk är i stort oförändrat. Däremot har fördelningen mellan olika typer av insatser förändrats. har öppenvårdsinsatserna ökat som heldygnsvården och bistånd som avser boende minskat. Missbruks- och beroendevården har uppmärksammats av regeringen och har fått ta del av särskilda statliga satsningar. satsade regeringen för att stödja utvecklingen av vården av personer med ett tungt missbruk. riktlinjer för missbruks- och beroendevården har flera aktiviteter genomförts för att stödja kommuner och landsting att implementera dessa i sin verksamhet. ingick regeringen och Kommuner och Landsting en överenskommelse om stöd till implementering av riktlinjerna samt stöd till utveckling av en mer långsiktig struktur för kunskapsförsörjning. hade Kommuner och Landsting inlett ett utvecklingsarbete i sju län. En ny överenskommelse om fortsatt utvecklingsarbete ingicks . För detta ändamål avsatte regeringen . En vetenskaplig utvärdering är kopplad till överenskommelsen med återkommande delrapporter samt en slutrapport . Enligt en rapport från varierar missbruks- och beroendevårdens kvalitet bland landets kommuner. Mindre kommuner har svårare att leva upp till kvalitetskriterierna än större kommuner. Exempelvis kan majoriteten av de större kommunerna erbjuda insatser anpassade för olika klientgrupper utifrån kön och ålder medan endast var femte kommun med mindre än 15 000 invånare kan erbjuda detta. Samverkan tycks förekomma i lägre grad bland de mindre kommunerna. För att stärka kvalitet och likvärdighet i de vård- och behandlingsinsatser som kommuner och landsting tillhandahåller beslutade regeringen om en ökad och utvecklad tillsyn av missbruks- och beroendevården . Regeringen avsatte för ändamålet totalt . har i uppdrag att utveckla öppna jämförelser inom bl.a. missbruks- och beroendevården. presenterades en nationell databas med uppgifter om kvaliteten inom missbruks- och beroendevården från landets kommuner och landsting på sammanlagt åtta olika områden. Bland annat finns uppgifter om i vilken utsträckning kommunerna eller landstingen erbjuder olika öppenvårdsinsatser, möjligheten för klienter att få vård inom rimlig tid, i vilken utsträckning kommunerna och landstingen samarbetar med andra aktörer samt möjligheten att hitta information om kommunernas missbruksvård. Inom vissa områden kan man se stora regionala skillnader. En rapport med analyser av jämförelsernas innehåll ska presenteras . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Läkemedelsassisterad behandling för personer opiatberoende fortsätter att öka. personer fick antingen metadon eller Av dessa var kvinnor och män. 2008 har antalet personer som fått denna typ av läkemedel ökat ytterligare. Trots ökningen finns regioner som saknar läkare med rätt att ordinera läkemedelsassisterad behandling. öppna jämförelser visar att det finns stora regionala skillnader i vad mån personer med opiatberoende får läkemedelsassisterad behandling. har i uppdrag att se över riktlinjerna för denna typ av behandling. Uppdraget ska avrapporteras . Trots att förskrivningen av läkemedel mot alkoholberoende har ökat bedömer att denna typ av behandling inte används i en omfattning som motsvarar behoven. Likaså visar öppna jämförelser att det finns regionala skillnader när det gäller denna typ av behandling mot alkoholberoende. I departementspromemorian Insatser för en alkohol- och narkotikafri graviditet (Ds 2009:19) lämnas förslag på hur kunskapsutveckling, lagstiftning samt utveckling av vård och stöd bör förstärkas för att uppnå en alkohol- och narkotikafri graviditet. Departementspromemorian har remissbehandlats och förslagen bereds inom . Antalet platser på LVM-hem har uppvisat en svag ökning och uppgick till 350 platser. fram ökade också antalet intagna män men därefter har antalet minskat. För antalet intagna kvinnor inträdde minskningen . SiS stängde en av de fyra vårdenheter som bedrev så kallad § 27-verksamhet för klienter för vilka det är svårt att finna fungerande alternativa placeringar för vård i annan form. Klienterna på dessa enheter har ofta allvarliga psykiska problem i kombination med missbruksproblem. SiS har konstaterat en fortsatt minskning i efterfrågan på och tagit beslut om att avveckla ett LVM-hem på grund av överutbud. Samtliga klienter anvisades plats vid LVM- hem som ansökan inkommit. Många klienter har allvarliga psykiska störningar i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kombination med missbruk och samtliga hem har därför bland annat tillgång till psykiatriker. SiS har uppmärksammat att de kvinnor och män som vårdas vid LVM-hemmen har svårt att få sina psykiatriska vårdbehov tillgodosedda av hälso- och sjukvården och SiS har därför verkat för särskilda avtal som reglerar samarbetet mellan LVM-hemmen och landstingens psykiatriska vård. Den vård som bedrivs vid LVM-hemmen för att få klienten motiverad till vård i frivilliga former bör ingå i en långsiktig vårdkedja. har SiS, på regeringens uppdrag, bedrivit vårdkedjeprojektet kontrakt för livet. Regeringen beslutade att projektet skulle fortsätta även . Inom ramen för projektet erbjuds alla klienter en planering som omfattar LVM-tiden och tiden efter utskrivning. En gemensam överenskommelse mellan den enskilde, och SiS ligger till grund för en långsiktig vård som omfattar LVM-tiden och därefter. När överenskommelsen har träffats får kommunen en subvention av vård enligt 27 § LVM. Under de år som satsningen pågått har cirka 1 950 överenskommelser träffats och den statliga subventionen till kommunerna har uppgått till fram , och avsattes . SiS slutredovisning av uppdraget visar att Ett kontrakt för livet lett till en positiv utveckling för många klienter. Utvecklingen ställer delvis nya krav på kommuner och landsting. Regeringen har därför beslutat om en översyn av missbruks- och beroendevården för att bl.a. tydliggöra huvudmännens ansvar och uppdrag och även överväga eventuella behov av förändringar i ansvarsfördelningen. Uppdraget ska redovisas (dir. 2008:48, S 2008:04). Insatserna ingår i en strategi för utveckling av missbruks- och beroendevården som sträcker sig fram . Regeringen bedömer att insatserna sammantaget kommer att bidra till att uppnå strategins målsättningar om förbättrad kvalitet, ökad likvärdighet samt ökad tillgång till insatser för grupper som har svårt att få sina vårdbehov tillgodosedda. Angående den statliga missbruksvården har efterfrågan på platser på SiS LVM-hem fortsatt att minska . Myndigheten har uppmärksammat att efterfrågan kan fortsätta att minska framöver och tagit hänsyn till detta i sin verksamhetsplanering. SiS konstaterar i sin utvärdering av vårdkedjesatsningen Ett kontrakt för livet att projektet har haft positiva effekter i form av förbättrad samverkan mellan klienter, socialtjänst och SiS. Det nära samarbetet har bidragit till en positivare syn på LVM-vården i kommunerna. Det totala antalet intagna ökade med en fjärdedel och fler akut placerade blev kvar för fortsatt vård än vad som var fallet åren innan satsningen. Fler klienter än har tagit del av strukturerad eftervård. Missbruks- och beroendevården är inne i ett utvecklingsskede i och med kunskapsutvecklingen om verksamma behandlingsmetoder som ägt rum . Regeringen bedömer att överenskommelsen mellan regeringen och Kommuner och Landsting om stöd till en kunskapsbaserad praktik bidrar till denna positiva utveckling. Trots en positiv utveckling finns fortfarande regionala skillnader i tillgång till vissa insatser. Utvecklingen av öppna jämförelser inom missbruks- och beroendevården gör det möjligt att följa, stödja och utveckla kvaliteten. Likaså bidrar den förstärkta tillsynen av både och hälso- och sjukvårdens insatser till att skapa ökad likvärdighet och bättre förutsättningar för att komma tillrätta med eventuella 8.4.5Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden Hemlöshet är både ett strukturellt och ett individuellt problem som kräver lösningar av många samverkande aktörer. Arbetslöshet, brist på utbildning, segregation, missbruk, psykisk sjukdom och fattigdom är orsaker bakom hemlösheten. Ett av de mest effektiva sätten att motverka hemlöshet är ett väl fungerande vräkningsförebyggande arbete. Som en del av ett regeringsuppdrag har i samråd med publicerat en vägledning till stöd för kommunerna i det vräkningsförebyggande arbetet. För att kunna följa utvecklingen har i uppdrag att utveckla statistik över antalet vräkningar där det går att se hushållets sammansättning. genomfördes cirka 3000 vräkningar vilket är en minskning med cirka 200 jämfört med . Av dessa var det drygt 700 vräkningar som berörde barn. beslutade regeringen om en strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden 20072009. Den senaste kartläggningen av hemlösheten i genomfördes under en mätvecka . Omkring 17 800 personer var hemlösa då mätningen genomfördes, vilket var en ökning med 2 0003 000 personer. har fördelat till lokala utvecklingsprojekt för att förebygga hemlöshet och förbättra situationen för hemlösa personer. En utvärdering av projektet kommer att lämnas 2010. Många personer befinner sig utanför den ordinarie bostadsmarknaden på grund av att de inte blir godkända som hyresgäster. Av framgår att kommunernas individ- och familjeomsorg allt oftare får gå in som garant och tillhandahåller bostäder med specialkontrakt till hushåll med svag förankring på bostadsmarknaden. Utvecklingen tyder på en successiv utökning av denna s.k. sekundära bostadsmarknad men statistik saknas. har i samverkan med genomfört en studie av den sekundära bostadsmarknaden som rapporterades . Studien visar att sju av tio kommuner i landet upplåter bostäder på detta sätt, oftast via . Det handlade om uppskattningsvis 11 000 lägenheter . Att öka kunskaperna och utveckla metoder är centralt för att motverka hemlöshet. Det gäller till exempel vilka metoder som är verksamma för att slussa in kvinnor och män på den ordinarie bostadsmarknaden, exempelvis boendetrappor och lågtröskelboenden. fick därför i uppdrag av regeringen att i samråd med genomföra en kunskapsöversikt om effekten av olika metoder. Uppdraget rapporterades och en slutsats som dras i rapporten är att en så permanent boendelösning som möjligt kompletterad med individuellt stöd är viktig. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 först är den modell som enligt studierna är den mest lovande för fortsatt granskning och utvärdering. Den modell som är vanligast i , boendetrappmodellen, är inte effektutvärderad. menar dock inte att det finns grund för att avfärda denna modell utan att det behövs ytterligare studier utifrån ett svenskt perspektiv. Det är viktigt att fortlöpande kunna följa utvecklingen av hemlösheten. fick därför i uppdrag att ta fram en plan för detta. Planen som lämnades visar att hemlösheten är komplex. En rad myndigheter publicerar statistik men menar att ingen av dessa källor ger en heltäckande bild av hemlöshetssituationen. Det behöver också utvecklas statistik över den sekundära bostadsmarknaden. presenterade och en plan för kartläggning av den sekundära bostadsmarknaden och myndigheterna kommer att kartlägga den sekundära bostadsmarknaden. En orsak till hemlöshet kan vara brister i vård och omsorg för personer med psykisk sjukdom eller psykiska funktionsnedsättningar. Regeringen har gjort en omfattande satsning på att utveckla psykiatrin och har i en skrivelse presenterat sin politik för denna grupp (skr. 2008/09:185) Antalet verkställda vräkningar har sjunkit från cirka 5 000 till 3 000 . Barn är särskilt utsatta vid vräkningar. Den vräkningsförebyggande vägledning som tagit fram tillsammans med kommer att utgöra ett värdefullt stöd för kommunerna. utvecklade statistik där det på kommunnivå framgår hur många hushåll som drabbats av vräkning och antalet barn i hushållet, skapar goda möjligheter för att utveckla och följa upp ett sådant arbete. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 8.4.6Stöd och hjälp till brottsoffer och länsstyrelser har genomfört aktiviteter som Våldsutsatta kvinnor och deras barn Regeringen genomför en satsning inom område för att stärka stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn och stödja utvecklingen av insatser riktade till våldsutövande män. I satsningen ingår stärkt lagstiftning, statliga utvecklingsmedel och en rad uppdrag till ansvariga myndigheter för att stödja samverkan och stärka kunskaps- och kvalitetsutvecklingen inom området. Satsningen ingår i regeringens övergripande handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/2008:39). skärptes socialtjänstlagen (2001:543)så att socialnämndens ansvar för att ge stöd och hjälp till våldsutsatta kvinnor och deras barn framgår tydligare. Som ett komplement till lagändringen och en stimulans för dess genomförande har regeringen avsatt särskilda utvecklingsmedel som kan sökas av kommunerna för det lokala kvinnofridsarbetet. Förutom verksamhet i egen regi förväntas kommunerna att med hjälp av utvecklingsmedlen stödja ideella organisationers ordinarie verksamhet samt stimulera nya ideella organisationer att starta verksamhet. var det 260 kommuner som sökte, var medsökande eller som angavs som samarbetspartner i någon annan kommuns ansökan om utvecklingsmedel. Den vanligaste insatsen som beviljades medel var kortare utbildningar, följt av utveckling av metoder och arbetssätt samt förebyggande arbete exempelvis i form av informationsverksamhet. Många aktiviteter syftade också till att förbättra stödet till barn genom kris- och stödsamtal samt gruppverksamheter. 19 nya kommunala tillfälliga boenden och 12 nya kommunala kriscentra planerades att starta med stöd av utvecklingsmedlen. Elva av de planerade boendena ska anpassas till de särskilda behov som kvinnor med funktionsnedsättning eller missbruksproblem kan ha. Länsstyrelserna har på regeringens uppdrag tagit initiativ till och på olika sätt givit stöd till samordning av frågor som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor. syftar till samordning av arbetet med stöd till våldsutsatta kvinnor, insatser för barn som bevittnat våld samt insatser mot hedersrelaterat våld. I stort sett alla länsstyrelser har också genomfört aktiviteter som syftar till samordning i arbetet med våldsutövande män. På många håll har man också samordnat frågor som berör skyddat boende samt insatser för särskilt utsatta grupper. Vilka aktörer som engagerats i samordningen har varierat mellan länsstyrelserna men bland dessa fanns exempelvis kvinno- och tjejjourer, , andra kommunala förvaltningar, polis, brottsofferjour, hälso- och sjukvården samt kriminalvården. Länsstyrelserna har också regeringens uppdrag att förstärka tillsynen av kommunernas arbete när det gäller våldsutsatta kvinnor och deras barn. Tillsammans med har länsstyrelserna tagit fram gemensamma tillsynskriterier för att bedöma kommunernas verksamheter på ett likartat sätt. Kriterierna utgår från lagstiftningen och övrig normering på området. Resultaten av den förstärkta tillsynen kommer att redovisas i en rapport till regeringen . I syfte att stärka kunskapen inom området och ge underlag till förslag till åtgärder som förebygger att kvinnor utsätts för brott av närstående har på regeringens uppdrag redovisat förslag till ett system för utredningar avseende kvinnor som avlidit med anledning av brott i nära relationer. Förslagen bereds i . Regeringen anser att det finns skäl att fortsatt stödja utvecklingen av insatser och behandling för våldsutövande män och har därför initierat en utvärdering av de befintliga verksamheterna. Utvärderingen som ska redovisas senast är en utgångspunkt för regeringens fortsatta åtgärder för att stimulera utvecklingen av metoder och arbetssätt för socialtjänstanknutna verksamheter med våldsutövande män. Våldsutsatta kvinnor och barn och andra grupper som behöver skyddat boende flyttar ibland tillfälligt till en annan kommun. Det kan då uppstå tvister mellan hemkommunen och vistelsekommunen om ansvar och kostnader för de stödinsatser som behövs från . Regeringen har låtit utreda denna och andra frågor som rör ansvarsfördelningen mellan kommuner inom område. överlämnade utredningen sitt betänkande Ingen får vara (SOU 2009:38) till regeringen. Betänkandet har remitterats och kommer att beredas inom . Prostitution och människohandel för sexuella ändamål kan utgöra en viktig aktör då det gäller att möjliggöra för personer som befunnit sig i prostitution och människohandel att komma ur sin situation och ta kontroll över sitt eget liv. Därför är det viktigt att det finns en god kunskap om problematiken kring prostitution och människohandel bland dem som inom ramen för sitt arbete kommer i kontakt med dessa personer. Regeringen har mot denna bakgrund givit i uppdrag att arbeta med kunskaps- och verksamhetsutveckling. Bl.a. ska ett utbildningsmaterial tas fram som riktar sig till personal inom socialtjänst, hälso- och sjukvården, skyddade boenden och på ungdomsmottagningar. Även vid SiS särskilda ungdomshem och behandlingshem för vuxna missbrukare möter personalen personer som har varit, är eller riskerar att bli utsatta för prostitution eller människohandel för sexuella ändamål. Regeringen har därför givit SiS i uppdrag att förstärka arbetet med denna målgrupp inom sin verksamhet. Uppdragen som ska slutföras utgör åtgärder inom ramen för regeringens handlingsplan mot prostitution och människohandel (skr. 2007/08:167). Regeringen finansierar projekt- och administrationskostnader för Aktionsgruppen mot människohandel inom Östersjöstaternas råd i syfte att stödja det internationella samarbetet mot människohandel. Aktionsgruppen är ett regionalt samverkansorgan för elva länder i , och samt .