prop · GX031d7 · 2009-09-21 00:00:00 — Inom området har SHK fastställt olyckorsaken i samtliga fall. men inga rekommendationer har lämnats till tillsynsmyndigheterna . har inga nya utredningar inletts inom nämnda verksamhetsområden. genomförde SHK en särskild satsning på att korta ner utredningstiderna. SHK har dock inte lyckats hålla 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 utredningstiderna kvar inom den gräns som anges i bl.a. myndighetens regleringsbrev . Inom det militära området anställde SHK ytterligare en militär utredare och tog också fram nya utredningsrutiner. Detta har medverkat till att de yngre pågående utredningarnas utredningstid kunnat kortas . SHK anger att orsaken till långa utredningstider inom området annan verksamhet främst är att utredningarna regelmässigt är omfattande och komplexa. Det är regeringens bedömning att SHK i huvudsak har uppfyllt de av regeringen ställda målen. Se vidare inom utgiftsområde 22 Kommunikationer gällande SHK:s verksamhet inom civil luftfart, spårväg, sjöfart och vägtrafik. Krisberedskapsarbetet är en lärande verksamhet som genererar kunskap och insikt genom att erfarenheter av övade eller inträffade händelser tillvaratas. Arbetet med uppföljning, utvärdering och lärande behöver bedrivas strukturerat och tvärsektoriellt. har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) enligt sin instruktion till uppgift att följa upp och utvärdera samhällets krisberedskapsarbete såväl områdesvis som på en övergripande samhällsnivå. Myndigheten ska också bedöma om vidtagna åtgärder fått önskad effekt. MSB ska vidare kunna göra en samlad bedömning av olycksutvecklingen och det säkerhetsarbete som är kopplat till denna och se till att erfarenheter tas till vara från inträffade olyckor och kriser. Till stöd för detta bör myndigheten tillhandahålla tvärsektoriella och samlade bilder och bedömningar samt utveckla kompetens och metodik inom området som tillgodoser nationella, regionala och lokala behov. Metoderna för hur de underlag som tas fram ska användas i den samlade bedömningen av samhällets krisberedskapsförmåga behöver därför utvecklas för såväl enskilda myndigheters som för MSB i dess roll att göra de samlade bedömningarna. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera SHK:s verksamhet och finansiering. Statskontoret ska analysera verksamhetens inriktning, omfattning och organisation. utredningen är att finna en lämplig balans mellan å ena sidan flexibilitet och anpassningsbarhet i förhållande till teknisk utveckling och olika olyckors särart och å andra sidan korta handläggningstider, efterlevande av EG-rätt och internationella åtaganden samt att ha en tillräcklig kompetensbas inom den egna myndigheten. Frågan om huruvida myndighetens verksamhetsfält bör breddas ska också hanteras i översynen liksom frågan om hur myndighetens verksamhet bör finansieras. Uppdraget ska redovisas till (Försvarsdepartementet) . Regeringen avser att därefter återkomma om SHK:s verksamhet och finansiering. Dessutom kan Statens och Transportstyrelsens rollfördelning vad beträffar olycksfallsutredningar vid sjöolyckor komma att påverkas av den utredning som regeringen tillsatte med uppdrag att föreslå hur det tredje sjösäkerhetspaketet kan genomföras i svensk rätt (N2009:05). 4.4.5.2 Forskning och utveckling Målet med att initiera och sprida forskning och utveckling inom området Samhällets krisberedskap är bl.a. att stärka och öka den gemensamma kunskapsbilden inom området. Utvecklingen av samhällets krisberedskap behöver forskning och kunskapsuppbyggnad för att kunna möta morgondagens hot och risker. Målet för den forskning som () initierade och bidrog till var att erhålla ny kunskap som bidrar till att förebygga olyckor och höja samhällets förmåga att hantera olyckor. Enligt borde forskningen vara samverkansinriktad och bedrivas så att god vetenskaplig kvalitet säkerställs. Den forskning som genomförts bedöms ha gett samhället ny och viktig kunskap och därmed, på ett betydelsefullt sätt, bidragit till att förebygga olyckor och öka samhällets förmåga att hantera olyckor. Den forskning som () finansierade har bidragit till att höja kompetensen hos aktörerna i krishanterings- systemet, dels genom rekommendationer och rapporter, seminarier och kurser, dels genererade forskningen praktiska verktyg och analysmodeller som bidrog till att höja samhällets krishanteringsförmåga. Exempelvis har forskningsresultat inom området kriskommunikation efterfrågats flitigt av informatörer på framför allt kommun- och länsstyrelsenivå. Forskning om polisiära insatser i samband med masshändelser har genererat ett samarbete mellan den aktuella forskargruppen och . Privata aktörer visar intresse för forskningen om privat-offentlig samverkan. En annan effekt av forskningen är att ett eget forskningsfält rörande samhällets krisberedskap har vuxit sig allt starkare . har detta bl.a. yttrat sig i fler kurser med inriktning mot krisberedskap, från grundtill forskarnivå och i att medel för projekt med inriktning mot krisberedskap även beviljats från andra forskningsfinansiärer. Flera nätverk där forskare från skilda discipliner möts bildades med stöd från KBM. Dessa nätverk genererar nya forskningsidéer inom området. Ett nationellt säkerhetsforskningsprogram inleddes och ska pågå under . Programmet finansierades via anslaget 2:4Krisberedskap (tidigare anslaget 7:5 Krisberedskap). I genomförandet av programmet ingår bl.a. kartläggning av användarbehov och pågående säkerhetsforskning, beställning av behovsmotiverad forskning samt uppföljning och utvärdering av initierade och pågående forskningssatsningar. För att främja forskningssamarbetet inom EU har säkerhetsforskningsprogrammet bidragit till att ett flertal aktiviteter har genomförts. erhöll av säkerhetstemats forskningsbudget vilket är en större andel än de cirka fyra och en halv procent som bidrar med till EU. Bedömningen är att det övergripande syftet med säkerhetsforskningsprogrammet är på väg att uppfyllas genom de aktiviteter som genomförs och den forskning som finansieras inom ramen för programmet. har KBM finansierat forskning genom anslaget 7:5 Krisberedskap. Inom ramen för ett forsknings- och utvecklingsavtal mellan och undertecknat 2007, har ett antal konferenser och workshops arrangerats och en internationell övning med tema säkerhets- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 övervakning av sjötransporter och hamnar har genomförts. KBM arbetade aktivt med att främja varaktiga samarbetsprocesser mellan KBM och (), mellan svenska myndigheter och deras motsvarigheter inom DHS-sfären samt mellan svenska offentliga och privata forskningsutförare och amerikanska motparter. Inom EU:s sjunde ramprogram för forskning ingår ett särskilt delprogram för säkerhetsforskning. Säkerhetsforskningen inbegriper bl.a. områden som medborgarens säkerhet, stärkt säkerhet för infrastruktur och anläggningar, övervakningssystem och starkare gränssäkerhet, återställande av säkerhet efter en kris, förbättring av säkerhetssystemens integration och samverkan med andra system samt säkerhet och samhälle. KBM beviljade kompletteringsfinansiering till projekt för att utforma ansökningar till EU:s sjunde ramprogram. Regeringens bedömning är att genomförd forskning och utveckling har medverkat till att ny kunskap inom området samhällets krisberedskap och kompetensen hos aktörerna inom krishanteringssystemet har ökat. Genom detta har samhällets krisberedskapsförmåga stärkts. Forskningen inom området samhällets krisberedskap bör bedrivas så att den bör kunna generera praktiskt tillämpbara forskningsresultat som ska kunna användas i lösandet av uppgifter. Vidare krävs en långsiktig och systematisk forskning för att öka kunskapen om risker och säkerhetsarbete. Fokus inom området bör läggas på en sektorsövergripande forskning som belyser de olika behov och villkor som finns inom området samhällets beredskap. För att säkerställa att resultatet från forskningen når ut till berörda aktörer är kommunikation av resultat en viktig del av forskningen. Kunskap och kunskapsspridning bör ses som en prioriterad del av forskningen inom samhällets krisberedskap. Ett ökat genomförande av studier inom aktuella områden bör ske som ett komplement till utförd forskning. Arbetet med att genomföra delprogrammet för säkerhetsforskning i EU:s sjunde ramforskningsprogram bör fortsätta. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 bör samarbetet med ges fortsatt prioritet inom säkerhetsforskningsområdet. Möjligheterna till att samfinansiera forskning med internationella aktörer bör tillvaratas. Vidare bör forskning och utveckling belysas i samband med övningar och utbildningar i enlighet med den s.k. Haga-deklarationen som beslutats av de nordiska ministrarna med ansvar för krisberedskapsfrågor. () har en central roll avseende samhällets säkerhet och krisberedskap till sjöss. KBV har befogenheter och kompetens att bedriva sjöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss. KBV:s befogenheter samt fartyg och flygplan m.m. utgör en resurseffektiv plattform för dessa uppgifter. KBV:s verksamhet bidrar till att skydda människors liv, säkerhet och hälsa samt förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö. Genom internationella samarbeten medverkar myndigheten till att stärka miljöräddningstjänsten till sjöss, minska miljöpåverkande utsläpp, utveckla fiskerikontrollen och förhindra att den gränsöverskridande brottsligheten ökar. Verksamheten har betydelse för samarbetet inom EU och flera internationella organ såsom HELCOM (). har genom ledningsberedskap och planerad patrulleringsverksamhet med miljöskydds- och kombinationsfartyg i stora delar av landet en tillfredsställande insatsförmåga för att bedriva miljöräddningstjänst till sjöss. KBV har hantera s.k. vardagsolyckor, bestående av några hundra liter upp till något tusental ton olja. KBV har teknisk kapacitet att bekämpa oljeutsläpp upp till olja. Vid ogynnsamma betingelser såsom hård vind, vinterförhållanden med kort dagsljusperiod och is minskar dock möjligheten att hantera vissa typer av utsläpp. Internationella avtal säkerställer emellertid möjligheten att hantera större utsläpp. För att uppnå den mest effektiva verksamheten samverkar KBV med de myndigheter som har kompletterande utrustning för KBV:s verksamhet. har myndigheten deltagit i övningar inom ramen för ett antal internationella samverkansavtal för att säkerställa att rutiner och kontaktvägar fungerar mellan länderna. Vid sammanträde för samordningsorganet för civil sjöövervakning och sjöinformation () inleddes ett viktigt arbete med att kartlägga alla de aktiviteter som myndigheterna bedriver inom rådets ansvarsområde. Vad gäller uppdraget att samordna myndigheternas civila behov av sjöövervakning har aktiviteter pågått inom flera områden. Avseende t.ex. fiskerikontroll har personal från KBV och lagt grunden för en gemensam tillsynsplan. Vidare har även insatser genomförts för att möta sjöfartens krav på service . KBV, och har arbetat vidare med en gemensam teknisk lösning, förhandsanmälan för sjöfarten (FRS). Utvecklingen av FRS väntas pågå 2009 och 2010. myndighetsgemensamma system för att samordna och förmedla sjöinformation (SJÖBASIS) förväntas levereras och fullt ut (nivå 1) driftsättas . samverkan med polisens nationella insatsstyrka, för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten, fartygskapningar och terrorism, har utvecklats positivt. har också deltagit i övningar inom EU för att öka EU:s kapacitet att skapa ledningsstrukturer för att hantera stora krissituationer. Regeringen bedömer att KBV i allt väsentligt uppfyllt uppsatta mål för verksamheten. transporteras olja på motsvarande nästan 20 000 lastbilar med släp. Oljetransporterna förväntas dessutom öka kommande år. Då är ett mycket känsligt hav är det betydelsefullt att fortsätter att utveckla förmågan att hantera olyckor till sjöss med allvarliga utsläpp som följd. Oljeolyckan i Langesund i visar på vikten av samarbeten mellan länder. KBV deltog i saneringsarbetet med både fartyg och flygplan. KBV bör även fortsättningsvis ha en ständig beredskap för att både nationellt och internationellt kunna påbörja och leda miljöräddningstjänst till sjöss. Regeringen anser att de internationella samarbetsavtalen är viktiga för att skapa beredskap att hantera större olyckor till sjöss. driftsätts tre nya kombinationsfartyg, med större läktrings-, och bogseringskapacitet, vilket kommer att bidra till ökad kapacitet att hantera större olyckor. Regeringen betonar vikten av att utvecklingen av strategin med () som plattform för sjöövervakning, miljöräddningstjänst och brottsbekämpning till sjöss fortsätter. Regeringen framhåller även att KBV:s arbete med sjöövervakning är viktigt för säkerhet och trygghet i och angränsande områden. Regeringen angav i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) vikten av att sjöverkande myndigheter har en god bild av vilka tillgängliga resurser som finns såväl i som i övriga länder kring . Kunskap om vilka resurser som finns bör leda till ökad koordinering och ett mer effektivt stöd till samhället vid krishantering, inklusive miljökatastrofer och olyckor. Kommissionen har utlyst ett pilotprojekt gällande integrering av sjöövervakningsresurser i och angränsande områden. Regeringen uppdrog åt KBV att utarbeta ansökan och ansöka om kommissionens pilotprojekt samt, om ansökan beviljas, vara projektledare för pilotprojektet (Fö2009/1602/SSK). (SOU 2008:58) lämnade sitt betänkande . De föreslagna ändringarna innebär en samlad och enhetlig reglering av KBV:s rättsliga befogenheter. Regeringen anser att KBV är en viktig resurs inom områdena brottsbekämpning, ordningshållning samt kontroll och tillsyn. Betänkandet bereds i och regeringen avser återkomma i frågan. bör vidare bidra till att övervakning och kontroll av trafiken till och från utlandet sker i enlighet med gällande bestämmelser. Inom ramen för arbetet med att underlätta för sjöfartsnäringen är det angeläget att tillsammans med och fortsätter arbetet med att skapa ett gemensamt anmälningssystem (FRS) för fartyg på väg till eller från 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 I arbetet bör myndigheterna beakta det pågående arbetet inom EU med olika e-lösningar. KBV:s verksamhet inom det rättsvårdande området bör även fortsatt inriktas mot att bidra till bekämpningen av grov organiserad brottslighet. KBV bör fortsatt delta i den nationella satsningen avseende intensifierad myndighetssamverkan i regionala underrättelsecenter (RUC). har lämnat revisionsberättelser utan invändning för , , , och Styrelsen för psykologiskt försvar med bedömningen att myndigheternas årsredovisningar i allt väsentligt är rättvisande. För de myndigheter som vidtagit åtgärder med medel från anslaget 7:5 Krisberedskap utgör denna verksamhet endast en del av myndigheternas totala verksamhet. iakttagelser för dessa kommenteras i respektive berört utgiftsområde. har genomfört ett antal granskningar rörande regeringens krishantering och dess styrning av samhällets krisberedskap. Granskningen har redovisats i åtta rapporter. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) redovisades ett kort referat av rapporterna samt vilka åtgärder regeringen avsåg vidta. I det följande kommenteras de vidtagna åtgärderna. Beredskapen för kärnkraftsolyckor (RiR 2007:4) I Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps regleringsbrev har myndigheten ett uppdrag att redovisa vilka åtgärder som de tillsammans med berörda aktörer har vidtagit för att höja förmågan att hantera kärnkraftsolyckor. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Säkerheten vid vattenkraftdammar (RiR 2007:9) Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att utreda de statliga insatserna för dammsäkerhet. Regeringens styrning av informationssäkerheten i den statliga förvaltningen (RiR 2007:10) I avsnitt 4.4.3.4 Informationssäkerhet redovisas ett antal vidtagna åtgärder och fortsatt inriktning. Statens insatser för att hantera omfattande elavbrott (RiR 2007:17) Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att utreda verkets befogenheter relativt branschen vid särskilt svåra påfrestningar i elsystemet samt att se till att det tas fram ett underlag om stamnätets dimensionering. Krisberedskap i betalningssystemet (RiR 2007:28) och har fortsatt arbetet för att stärka motståndskraften och krisberedskapen i betalningssystemet, samt om hur de grundläggande kraven på uthållighet och säkerhet i systemet ska regleras bereds vidare i . Dricksvattenförsörjning beredskap för stora kriser (RiR 2008:8) I en analys inom rörande livsmedels- och dricksvattenförsörjningen betonas vikten av att kunna säkerställa krisberedskapen. Det är nödvändigt att förbättra förutsättningarna för att kunna hantera olika former av störningar av mer eller mindre allvarlig art. Det finns enligt rapporten behov av att förstärka samordningen av insatserna på området. Regeringen överväger därför att genom bl.a. en ändring i myndighetens instruktion ge en samordnande funktion. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 989 546 tkr prisnivå. 3Motsvarar 949 546 tkr prisnivå. Anslaget används för verksamhet att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget används även till kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna avser oljeskadeersättning som påförs fartygsägare för uppkomna oljeskador. Intäkterna för denna inkomsttitel är svåra att prognostisera. För att få ut avgiften krävs ibland att den som vållat skada förs inför domstol, vilket gör att det kan dröja innan statens fordran säkrats. Mot inkomsttiteln redovisas även vattenföroreningsavgifter som redovisas av för räkning (se vidare utgiftsområde 3, anslaget 1:3 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter samt andra uppdragsgivare och avnämare. Myndigheten får disponera intäkterna. Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för för 20102012 godkänns (tabell 4.4). Skälen för regeringens förslag: bör fullfölja redan påbörjade materielanskaffningar, dock bör inga ytterligare upphandlingar och beställningar av fartyg påbörjas . Mot bakgrund av det statsfinansiella läget och medföljande prisökningar ska fyra eller fem kombinationsfartyg, beroende på prisläget anskaffas. Regeringen ser att de förändrade ekonomiska förutsättningarna till viss del påverkar myndighetens möjlighet att uppnå fastställda mål för den operativa förmågan. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen har i förhållande till 2009 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget har engångsvis ökats med 2010 och 2011 för att finansiera tillkommande kostnader för räntor med koppling till investeringsplanen ovan. Beloppen har tidigare beräknats i lika del under anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar respektive anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar. Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 4.6.22:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget används även för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (tabell 4.7). Tabell 4.7 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser bidrag till kommunernas verksamhet att förebygga jordskred och andra naturolyckor för att stimulera sådana åtgärder. Regeringen har i förhållande till 2009 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget har i statsbudgeten engångsvis ökats för åren 20072009 med . minskas därför anslaget med motsvarande belopp som i stället beräknas under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Anslaget ökas med 2010, 2011 och 2012 för åtgärder för att anpassa till de effekter som följer av ett förändrat klimat. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.6.32:3 Ersättning för räddningstjänst 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet med anslaget är att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser, finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss samt för utredning av allvarliga olyckor. Anslagets ändamål är även att finansiera de räddningsinsatser som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap kan behöva genomföra till lands i , och . Anslaget används även för kostnader i ett initialt skede för räddningstjänstinsatser som lämnats 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 efter förfrågan genom den s.k. Gemenskapsmekanismen inom EU. Den aktör som begärt hjälpen betalar motsvarande belopp till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. har från anslaget utbetalats till 17 kommuner som ersättning för räddningstjänstkostnader. Vidare har utbetalts till tre kommuner som ersättning för sanering efter oljeutsläpp . har utbetalats till för myndighetens kostnader i samband med miljöräddningstjänst till sjöss. Utfallet på anslaget varierar kraftigt mellan åren. Detta beror på att det är svårt att förutsäga antalet olyckor som kräver räddningsinsatser och konsekvenserna av dessa. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 279 551 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 304 551 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget finansierar även i viss utsträckning åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla en grundläggande försvarsförmåga och förmågan för att ta emot 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 stöd från andra länder vid allvarliga kriser. An- slaget fördelas i enlighet med angivna principer och villkor.