prop · GX031d15 · 2009-09-21 00:00:00 — Till följd av införandet av jobb- och utvecklingsgarantin ökade regeringen resurserna för bl.a. lönebidrag samt utvecklings- och trygghetsanställningar för perioden 20072010 med nära . Regeringen anser att det är viktigt att Arbetsförmedlingen prioriterar personer i jobb- och utvecklingsgarantin som har funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga till de särskilda insatser som finns för denna grupp. Det finns ännu ingen utvärdering av jobb- och utvecklingsgarantin. Arbetsförmedlingen har dock initierat en utvärdering av programmet, vilken avses att publiceras . Trots att det ännu inte finns någon utvärdering av jobb- och utvecklingsgarantin, gör regeringen bedömningen att garantin har bidragit till att öka möjligheten att övergå från arbetslöshet till arbete för dem som står längst från arbetsmarknaden. Regeringen vill betona att det är viktigt att Arbetsförmedlingen säkerställer att deltagarna erbjuds aktiviteter med utgångspunkt från individens behov. Detta gäller inte minst sysselsättningen inom den tredje fasen av garantin. Det särskilda anställningsstödet är ett stöd till arbetslösa som stått utan arbete och syftar till att stimulera arbetsgivare att anställa personer som har svårigheter att få ett reguljärt arbete. Stödet riktar sig till dem som har avslutat fas ett i jobb- och utvecklingsgarantin och lämnas under längst 12 månader. hade knappt 5 900 personer ett särskilt anställningsstöd, varav var kvinnor och var män. En dryg femtedel hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och en fjärdedel var utrikes födda. har antalet personer med särskilt anställningsstöd minskat något och uppgick till i genomsnitt 4 900 personer . Minskningen kan delvis förklaras av försämringen på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att det särskilda anställningsstödet har bidragit till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att stödet prioriterar dem som befinner sig långt från Regeringen anser vidare att Arbetsförmedlingen bör arbeta för att fler personer ska få ett jobb med särskilt anställningsstöd. För uppgifter om sysselsättning, arbetslöshet och arbetskraftsdeltagande bland ungdomar, se avsnitt 2.4 Utvecklingen på arbetsmarknaden. Jobbgarantin för ungdomar vänder sig till ungdomar som har fyllt 16 men inte och som varit inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen om tre sammanhängande månader. Syftet med jobbgarantin är att erbjuda arbetslösa ungdomar aktiviteter så att de så snabbt som möjligt ska få arbete alternativt påbörja eller återgå till en utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. I jobbgarantin erbjuds ungdomar i första hand intensifierat stöd med fördjupad kartläggning, studie- och yrkesvägledning samt jobbsökaraktiviteter med coachning. Efter en inledande period, i normalfallet , kan matchningen också förstärkas med insatser som praktik eller kortare utbildning. Möjlighet finns dock att erbjuda sådana aktiviteter redan tidigare. Jobbsökaraktiviteter ska under arbetspraktik och utbildning motsvara minst och regelbundet redovisas till och följas upp av coachen. Från det att jobbgarantin infördes , har drygt 69 000 personer gått in i jobbgarantin för ungdomar. lämnade drygt 37 000 personer jobbgarantin. Inflödet har varit högre än utflödet samtliga månader med undantag för sommarmånaderna 2008 och . deltog 11 000 personer i garantin . har antalet deltagare ökat till nästan 30 000 personer . Av dem som lämnade jobbgarantin gick till ett arbete utan stöd och till en reguljär utbildning. har den andel som lämnat garantin för ett arbete utan stöd minskat till medan andelen som gått till reguljär utbildning ökat till . var andelen unga män () i jobbgarantin högre än andelen unga kvin- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 nor (). Bland samtliga inskrivna arbetslösa och inskrivna i program i åldersgruppen var andelen män () också högre än andelen kvinnor (). Arbetsförmedlingen påtalar i sin verksamhetsredovisning (dnr A2009/2393/A) att andelen personer med funktionsnedsättning i jobbgarantin har legat på låga nivåer. menar att detta främst beror på att unga personer med funktionsnedsättning bara kan få del av aktiviteterna arbetslivsinriktad rehabilitering samt fördjupad kartläggning och rehabilitering utanför jobbgarantin för ungdomar. Den låga andelen beror även på att det inte är möjligt att utreda funktionsnedsättning inom insatsen eftersom ovanstående aktiviteter endast kan erbjudas utanför garantin. Arbetsförmedlingen har också i samma rapport påtalat att få utrikesfödda deltar i jobbgarantin. Enligt är orsaken till detta att en stor andel utrikesfödda deltar i svenskundervisning för invandrare (sfi) och att deltidsstudier inte går att förena med garantin enligt dagens regelverk. var de vanligaste aktiviteterna inom garantin jobbsökaraktivitet med coachning (), fördjupad kartläggning () och arbetspraktik (). Vissa av aktiviteterna inom jobbgarantin genomförs i Arbetsförmedlingens egen regi medan andra, efter överenskommelse med Arbetsförmedlingen, kan anordnas av kompletterande aktörer, t.ex. privata företag, kommuner eller andra organisationer. Regeringen bedömer att de kompletterande aktörernas nytänkande och kunskaper kommer att bidra till att fler deltagare i jobbgarantin snabbare hittar ett arbete. Aktiviteterna inom jobbgarantin har och i hög grad bedrivits i Arbetsförmedlingens egen regi. Un- der uppgick andelen deltagare hos kompletterande aktörer till i genomsnitt , motsvarande cirka 1 400 personer. Andelen deltagare hos kompletterande aktörer har ökat marginellt och uppgick i genomsnitt till , vilket motsvarar cirka 3 200 personer. Det finns ännu ingen utvärdering av jobbgarantin för ungdomar. IFAU har dock för avsikt att utvärdera jobbgarantin. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Jobbgarantin har uppvisat goda resultat, men det är ännu för tidigt att bedöma det sammantagna resultatet av jobbgarantin för ungdomar. Regeringen vill också betona vikten av att Arbetsförmedlingen erbjuder deltagare inom jobbgarantin aktiviteter med utgångspunkt i individens behov. Övriga insatser för ungdomar Regeringen har sedan den tillträdde reformerat stora delar av arbetsmarknadspolitiken för att minska utanförskapet och för att fler människor ska komma i arbete. Ungdomar har varit och är en viktig målgrupp för detta arbete. För att underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden och få arbetslivserfarenhet har regeringen halverat socialavgifterna för personer . Det gäller alla unga, inte bara dem som är arbetslösa. Därmed har kostnaden för att anställa en ung person minskat markant. Dessutom har reglerna i lagen om anställningsskydd ändrats vilket har gjort det enklare att anställa . Regeringen har till följd av det försämrade arbetsmarknadsläget gjort det möjligt för unga att ta del av förstärkt matchningsverksamhet med personliga coacher redan innan jobbgarantin. En person som har fyllt 20 men inte och som varit arbetslös (för personer ) kvalificerar sig till nystartsjobb, vilket innebär att arbetsgivaren kompenseras med ett belopp motsvarande arbetsgivaravgiften. Tillsammans med de sänkta socialavgifterna för unga blir lönekostnaden lägre för att anställa en ung person med nystartsjobb än vad den annars skulle ha varit. Nystartsjobb syftar till att göra det lättare för personer med en svag förankring på arbetsmarknaden att få ett arbete. har alla arbetsgivare möjlighet att anställa med nystartsjobb. En arbetsgivare som anställer en person som har stått utanför arbetsmarknaden på grund av t.ex. arbetslöshet eller sjukskrivning, har rätt till en ekonomisk kompensation som, då stödet infördes, motsvarade arbetsgivaravgiften. infördes de s.k. särskilda nystartsjobben, vilket innebär att arbetsgivaren får en högre ekonomisk kompensation vid anställning av personer som har sjukpenning, rehabiliteringspenning eller sjuk- och aktivitetsersättning på heltid . Ny- startsjobben omfattar dessutom flyktingar och andra skyddsbehövande som beviljats uppehållstillstånd och dessa gruppers anhöriga efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Personer som har dömts till fängelse och beviljats vistelse utanför anstalt eller är villkorligt frigivna, men ännu inte fullgjort av prövotiden omfattas också av nystartsjobben. För att förstärka arbetsgivarnas incitament att anställa deltidsarbetslösa på heltid fanns en tillfällig möjlighet för personer som var deltidsarbetslösa att få nystartsjobb. För att ytterligare stärka möjligheterna för långtidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden fördubblades nystartsjobbens kompensation av lönekostnaden vid anställning av personer som fyllt . Nystartsjobb för unga finns kvar enligt det tidigare regelverket. Däremot har åldersgränsen för ungdomar anpassats till den gräns som gäller för nedsättningen av socialavgifter enligt skattelagstiftningen, dvs. personer som vid årets ingång har fyllt 20 men inte . förändrade regeringen den kvalificeringstid som gäller för rätt till nystartsjobb. Ändringen innebär att personer kan ha ett avbrott på upp . Detta överhoppningsbara avbrott möjliggör för personer att ta ett kortare arbete utan att kvalificeringstiden för nystartsjobb bryts. För att få nystartsjobb gällde tidigare att anställningsförmåner skulle tillämpas enligt kollektivavtal eller att de var likvärdiga med dem som gäller enligt kollektivavtal i branschen. Denna regel kunde uppfattas som att regeringen reglerar anställningsförmåner, vilket går emot grunderna i den svenska modellen. Reglerna har därför förtydligats till att enbart avse att lönen ska lämnas enligt kollektivavtal eller vara likvärdig med lön enligt kollektivavtal i branschen. Ett tydligt regelverk bidrar till att fler arbetssökande kan få nystartsjobb. Nystartsjobben kan kombineras med andra efterfrågestimulanser såsom nedsättningen av socialavgifter för ungdomar. hade i genomsnitt 15 900 personer ett nystartsjobb, varav 680 personer hade ett särskilt nystartsjobb och 165 personer ett nystartsjobb för deltidsarbetslösa. hade i genomsnitt 17 100 personer ett nystartsjobb. återfanns i genomsnitt 2 650 nystartsjobb inom offentlig sektor. Nystartsjobben har en bred målgrupp. I första hand har målgruppen kvalificerat sig genom arbetslöshet, i andra hand genom sjukskrivning eller en kombination av sjukskrivning och arbetslöshet, i tredje hand genom deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin och i fjärde hand genom att vara nyanlända invandrare eller anhöriga till dessa. Tabell 3.2 Kvalificeringsgrunder för personer som hade nystartsjobb januariapril 2009 Kombination av arbetslöshet och er- Ersättning från sjukförsäkringen endast Nyanlända invandrare/anhöriga Nystartsjobben riktar sig till dem som har en svag ställning på arbetsmarknaden och insatsen omfattar i relativt hög grad personer med lång inskrivningstid vid Arbetsförmedlingen. Den genomsnittliga inskrivningstiden vid Arbetsförmedlingen bland personer som hade ett nystartsjobb uppgick till (40 månader). av nystartsjobben har gått till personer som varit inskrivna hos Arbetsförmedlingen . Av de personer som hade ett nystartsjobb var utrikes födda, hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och var . Det är fortfarande fler män än kvinnor som har nystartsjobb, men andelen kvinnor har ökat och uppgick . Inom offentlig sektor hade kvinnorna av nystartsjobben. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Från införandet 2007 och fram har drygt 27 200 personer lämnat ett nystartsjobb. hade ett arbete efter avslutat nystartsjobb, medan hade återgått till arbetslöshet. hade arbete och var arbetslösa efter avslutat nystartsjobb, vilket sannolikt kan förklaras av konjunkturnedgången. De som inte hade ett arbete var antingen öppet arbetslösa (jämfört ), i jobb- och utvecklingsgarantin eller hade avaktualiserats från Arbetsförmedlingen. På uppdrag av genomförde en uppföljning av nystartsjobben (dnr A2008/1840/AE). Av en enkätundersökning till arbetsgivare som anställt personer med nystartsjobb framgick att arbetsgivare ansett att de arbetstagare som haft nystartsjobb fungerat minst lika bra som anställda utan nystartsjobb vad gäller prestationsförmåga och att komma in i arbetsgemenskapen. En majoritet av arbetsgivarna uppgav att de skulle ha anställt någon även utan möjlighet till nystartsjobb, men en femtedel uppger att de inte hade anställt samma person om nystartsjobben inte existerat. En av orsakerna till detta var, enligt enkäten, att de då inte skulle ha kommit i kontakt med personen ifråga. Skatteutgifterna för nystartsjobb uppgick till . uppgick skatteutgifterna för nystartsjobben till . Regeringen bedömer att nystartsjobben har bidragit till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att insatsen riktas till dem som står långt från arbetsmarknaden. Regeringen bedömer dessutom att nystartsjobben har bidragit till att hjälpa nyanlända invandrare till en snabbare etablering på arbetsmarknaden. Regeringen förutsätter att Arbetsförmedlingen fortsätter att använda nystartsjobb som ett aktivt verktyg i sitt arbete. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 3.4.9Särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Inom arbetsmarknadspolitiken finns flera olika stöd som är riktade till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, varav lönebidrag är den största stödformen. är tillsammans med 13 andra myndigheter sektorsmyndighet med särskilt ansvar för att nationella mål för handikappolitiken ska uppnås. Arbetsförmedlingen har på förra regeringens uppdrag formulerat ett antal etappmål för denna grupp som är inriktade på att öka sysselsättningsgraden, minska antalet långtidsinskrivna, öka arbetsgivarnas vilja att anställa, öka antalet i förberedande utbildning och i arbetsmarknadsutbildning samt anpassa arbetsplatserna. Regeringen kan konstatera att inget av etappmålen har uppnåtts helt. () genomför en tilläggsundersökning till den ordinarie arbetskraftsundersökningen i vilken arbetsmarknadssituationen för personer med funktionsnedsättning specialstuderas. Den senaste undersökningen genomfördes (SCB 2009:3) och visar att av personerna med funktionsnedsättning () var sysselsatta , vilket var en något lägre andel än . För personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga var sysselsättningsgraden betydligt lägre (). Enligt den registerbaserade statistiken från Arbetsförmedlingen uppgick antalet arbetslösa med funktionsnedsättning till i genomsnitt 18 500 personer , vilket var en minskning med drygt 3 000 () jämfört med . De många varslen om uppsägning som lades faller dock ut med viss fördröjning, varför konkurrensen om de allt färre platserna successivt ökar. Detta förväntas medföra att arbetslösheten även kommer att öka för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Lönebidrag, trygghets- och utvecklingsanställning samt skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () Subventionerade anställningar i form av lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), skyddad anställning hos samt utvecklings- och trygghetsanställning fyller en viktig funktion för många arbetssökande som på grund av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga står långt från arbetsmarknaden. Dessa anställningar ger produktiv sysselsättning samt erfarenhet och kompetens som kan möjliggöra övergång till arbete utan stöd. noterades för flertalet av de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga en mer dämpad utveckling av antalet deltagare än under de närmast föregående åren. Undantaget är antalet trygghetsanställningar som fortsatte att öka (se tabell 3.3). Antalet personer i anställning med lönebidrag har minskat . deltog i genomsnitt 67 400 personer i särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, vilket var en minskning med knappt 2 900 personer jämfört med . Förändringen var särskilt stor för utvecklingsanställningarna, vilka minskade med drygt 800 personer eller . Minskningen förklaras främst av att det varit svårt att få arbetsgivare att anställa arbetssökande med lönebidrag. En annan förklaring till minskningen kan vara att nystartsjobb och trygghetsanställningar ersätter anställningar med lönebidrag. Ytterligare en förklaring är att och i sin handlingsplanssamverkan har varit överens om att så många deltagare som möjligt ska få anställning utan stöd. Om anställning med stöd ändå aktualiseras ska i första hand särskilt nystartsjobb användas. Det medför att antalet personer med funktionsnedsättning i nystartsjobb och särskilt nystartsjobb har ökat. Förskjutningen från lönebidrag till trygghetsanställning innebär att medel inom anslaget räcker till färre deltagare eftersom trygghetsanställning har en högre snittkostnad än lönebidrag. Trygghetsanställningar vänder sig till personer med så nedsatt arbetsförmåga att de behöver en större anpassning i arbetssituationen och ett mer långsiktigt stöd än vad som ges med lönebidrag. Närmare hälften av alla nya trygghetsanställningar riktade sig till personer som haft anställningar med lönebidrag. Regeringen har angivit som krav att de nya deltagarna i trygghetsanställning till ska utgöras av personer ur vissa speciellt prioriterade grupper. Detta krav har uppnåtts med god marginal då kom från dessa grupper. Den genomsnittliga bidragsnivån för anställningar med lönebidrag var , vilket var en minskning med jämfört med och klart lägre än den högsta nivån om som regeringen angivit. Vid de omprövningar av beslut om lönebidrag som skett har bidragsnivån sänkts . Bidragsnivån för OSA, utvecklingsanställningar och trygghetsanställningar uppgick till i genomsnitt 74, , vilket i samtliga fall är i stort sett oförändrat jämfört med . Genomgående präglas anställningar med stöd för personer med funktionsnedsättning av en ojämn könsfördelning (män och kvinnor), vilket kan jämföras med att män utgör 55 och kvinnor av samtliga inskrivna personer med funktionsnedsättning. Allra mest ojämn är fördelningen när det gäller anställningar med OSA, där är kvinnor. Det har inte skett några större förändringar vad gäller andelen övergångar till arbete . Kravet att andelen övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete ska öka har därmed inte uppfyllts. Däremot noteras en viss ökning avseende antalet övergångar från utvecklingsanställning till arbete både vad avser övergångar till arbete utan stöd och övergångar till andra subventionerade arbeten. På regeringens uppdrag har Arbetsförmedlingen tagit fram en särskild arbetsgivarstrategi som syftar till att öka arbetsgivarnas incitament att anställa personer med funktionsnedsättning. Strategin kommer att infogas som en del av den generella arbetsgivarpolicyn för Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har också haft i uppdrag att genomföra en särskild undersökning med fokus på arbetsgivarnas intresse att anställa. Resultatet visar att arbetsgivarna entydigt lyfter fram att rätt kompetens är den viktigaste faktorn för att vilja anställa personer med funktionsnedsättning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.3 Antalet personer i särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga samt andelen övergångar till arbete var 19 400 personer med funktionsnedsättning anställda hos . Andelen kvinnor har ökat och uppgick till . Ett av regeringens mål för var att bolaget skulle ge arbete åt personer med funktionsnedsättning motsvarande minst . Detta har uppfyllts då målet överträffades med . Regeringens mål är vidare att av dem som anställs hos ska komma från de prioriterade grupper som och har enats om. Även detta mål är uppfyllt, då av de nyanställda kom från dessa grupper . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.4 Antal inskrivna vid Arbetsförmedlingen som fått en anställning hos , antal ombytessökande från samt andel ombytessökande som har övergått till arbete utan stöd Antal inskrivna vid Arbetsförmed- lingen som fått en anställning hos Övergångar från till arbete Ett annat av regeringens mål är att andelen övergångar från till reguljärt arbete ska motsvara av de tillsvidareanställda vid . Utfallet var , vilket är något lägre än 2007. Antalet personer inskrivna hos Arbetsförmedlingen som var ombytessökande hos låg på i stort sett samma nivå som de närmast föregående åren. Andelen som övergick till en osubventionerad anställning var dock lägre än 2007. Detta framgår av tabell 3.4. Den statliga merkostnadsersättningen till uppgick till jämfört med . uppnådde ett positivt ekonomiskt resultat motsvarande , en ökning jämfört med då resultatet uppgick till . har granskat skyddat arbete hos (se avsnitt 3.5). Förutom olika anställningar med stöd har även möjlighet att lämna stöd till arbetshjälpmedel eller personligt biträde, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd samt särskilt stöd till start av näringsverksamhet. fick sammanlagt 13 300 personer sådana stöd och kostnader för dessa stöd uppgick till . är ojämn bland dem som får del av dessa olika insatser. Det är flest kvinnor som får del av arbetshjälpmedel och även bland de relativt få med det särskilda stödet till start av näringsverksamhet är majoriteten kvinnor. Däremot är det manlig majoritet när det gäller både personligt biträde och särskilt introduktions- och uppföljningsstöd. För att arbetsgivare i större utsträckning ska anställa personer med stora stödbehov höjde regeringen det högsta beloppet för stödet för arbetshjälpmedel till som mest . Av samma anledning höjdes också stödet för personligt biträde till maximalt för anställda och för företagare. Tabell 3.5 Antal personer som får stöd för arbetshjälpmedel, personligt biträde och vissa andra insatser för personer med funktionsnedsättning Särskilt stöd vid start av Omfattningen av de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är en viktig indikation på prioriteringen av dem som står långt från arbetsmarknaden. Regeringen anser att det finns anledning för Arbetsförmedlingen att, som ett led i myndighetens sektorsansvar för handikappolitiken, intensifiera arbetet med att få fler personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga i arbete med eller utan stöd. För att stärka gruppens möjligheter att få ett arbete har regering- en successivt ökat antalet lönebidrag och anställningar vid motsvarande en totalkostnad om extra. Satsningen uppgår till 2007, 2008, 2009 och . Därmed kunde den tillfälliga ökningen av antalet lönebidragsplatser och 2007 bibehållas 2008 som en ytterligare ökning möjliggjordes 2009. 3.4.10 Insatser för ökad integration Arbetsförmedlingen har regeringens uppdrag att förbättra utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden. Insatser för nyanlända invandrare lyfts särskilt fram. Om fler utrikes födda ska få arbete måste insatser från Arbetsförmedlingen erbjudas . För redovisning av utvecklingen av utrikes föddas sysselsättning, arbetslöshet och arbetskraftsdeltagande, se avsnitt 2.4 Utvecklingen på arbetsmarknaden. Utrikes födda inskrivna vid Arbetsförmedlingen Antalet utrikes födda inskrivna vid Arbetsförmedlingen har kontinuerligt ökat. I denna grupp ingår samtliga som är födda utomlands oavsett vistelsetid i . var av samtliga inskrivna utrikes födda, vilket kan jämföras med gruppens andel av befolkningen () som uppgick till . var i genomsnitt 166 900 utrikes födda inskrivna vid Arbetsförmedlingen . Detta är en ökning jämfört med , men är ändå lägre än ökningen för samtliga inskrivna (). Fördelningen mellan kvinnor () och män () är relativt jämn. Av antalet utrikes födda var nyanlända, vilket var en ökning med en knapp procentenhet jämfört med . Som nyanlända räknar Arbetsförmedlingen registrerade arbetssökande upp till efter beviljat uppehållstillstånd. Arbetsförmedlingen redovisar (dnr A2009/2393/A) att totalt 114 000 utrikes födda fick arbete 2008, vilket var en minskning i jämförelse med 2007. Andelen nyanlända som fått arbete har successivt ökat under 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 året och drygt 10 000 nyanlända invandrare fick arbete .