prop · GX031d15 · 2009-09-21 00:00:00 — Dit hör effektivare styrning och uppföljning av besparingskravet, upphandlingen av kompletterande aktörer samt arbetet med kontrollfunktionen. I slutrapporten ska vid behov även lämna förslag på hur myndighetens funktionssätt kan förbättras. Regeringens bedömning är att inrättandet av den nya myndigheten har inneburit att det nu finns förutsättningar att uppnå en mer enhetlig, rättssäker och effektiv verksamhet med tydligare ledning och styrning. Regeringen avvaktar slutredovisning innan den slutligen bedömer om reformeringen av har fått avsett resultat. 3.4.2Kompletterande aktörer till Arbetsförmedlingen Regeringens ambition är att den offentliga Arbetsförmedlingens kompetens och tjänsteutbud ska kompletteras med flera olika aktörer. Syftet är att göra utbudet av förmedlingstjänster större och mer diversifierat, vilket bidrar till att förbättra matchningen och ge förbättrad service till arbetslösa. Arbetsförmedlingen har haft regeringens uppdrag att använda kompletterande aktörer som en del av förmedlingens tjänsteutbud. Regeringen har förtydligat sin ambition om att kompletterande aktörer ska vara en naturlig del av verksamheten för att bidra till att motverka utanförskapet. Regeringen gav därför 2008 Arbetsförmedlingen i uppdrag att erbjuda en tredjedel eller minst 10 000 personer av deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar upphandlade tjänster eller tjänster som kompletterande aktörer på annat sätt varit ansvariga för eller delaktiga i. Mot bakgrund av det försämrade konjunkturläget har regeringen ansett att det också finns behov av ett tidigt förstärkt stöd i form av personliga coacher till personer som förlorar arbetet. Det innebär att coachning ska ges även utanför jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Det förstärkta stödet ska också underlätta samverkan med trygghetsorganisationer och de stöd dessa lämnar till personer inom ramen för omställningsavtalen. hade Arbetsförmedlingen avtal med kompletterande aktörer för knappt 18 900 platser, varav knappt 14 300 platser gällde tjänster inom jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Övriga befintliga tjänster är aktiviteter hos kompletterande aktörer för långtidssjukskrivna, personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av psykisk funktionsnedsättning och för nyanlända invandrare. Upphandlingen av tjänsten jobbcoachning avslutades . Avtal träffades med cirka 960 kompletterande aktörer och omfattar 153 000 platser med tre månaders anvisningsperiod per deltagare. Arbetsförmedlingen har för perioden juli 2007april 2009 redovisat en resultatuppföljning av kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin, vilken tydligt indikerar att kompletterande aktörer hade en positiv verkan 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 på utflödet till arbete fram (dnr A2009/2388/A). är resultaten i uppföljningen inte lika tydliga. Arbetsförmedlingen framhåller att betalningsmodellen kan påverka resurserna hos kompletterande aktörer och därmed resultatutvecklingen. Utbetalningens slutliga storlek beror på hur många arbetssökande aktörerna lyckas placera i arbete eller utbildning. Den försvagade arbetsmarknaden gör det svårare för aktörerna att uppnå den resultatbaserade delen av utbetalningen. Eftersom systemstöd för uppföljning av deltagare hos kompletterande aktörer är under uppbyggnad går det inte att ta fram kvalitetssäkrade uppgifter om det faktiska resultatet. Arbetsförmedlingen menar också att det inte går att uttala sig om huruvida införandet av kompletterande aktörer har lett till en förbättrad matchning och service till de arbetssökande. Arbetsförmedlingen uppger dock att förutsättningarna för att arbeta med kompletterande aktörer har blivit bättre. utbetalades i ersättningar till kompletterande aktörer, varav för aktiviteter inom de båda garantierna. Ersättningarna för kompletterande aktörer beräknas uppgå till . Införandet av kompletterande aktörer har tagit än förväntat. Det beror bl.a. på att Arbetsförmedlingen måste hantera relativt långa upphandlingsförfaranden och att det har förekommit överklaganden. Arbetsförmedlingen har också utvecklat sin organisation för att effektivare kunna implementera de kompletterande aktörerna i verksamheten, bl.a. genom att inrätta en upphandlingsavdelning inom myndigheten. Regeringens bedömning är att Arbetsförmedlingen inte har uppnått den målsättning som var satt för de kompletterande aktörerna . Regeringen anser att det är angeläget att i större utsträckning erbjuder aktiviteter hos kompletterande aktörer. I Arbetsförmedlingens senaste utgiftsprognos är bedömningen att målet uppnås . Regeringen bedömer att det finns en rad utvecklingsområden för Arbetsförmedlingen, men att insatser har gjorts som gör att utvecklingen går åt rätt håll. Detta redovisar också Arbetsförmedlingen i den återrapportering som lämnades till regeringen (dnr 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 A2009/2388/A). Vidare kommer regeringen att se över möjligheterna för Arbetsförmedlingen att kunna upphandla kompletterande aktörer enligt ett valfrihetssystem för individen. Genomförda förändringar i arbetslöshetsförsäkringen Arbetsmarknadspolitikens mål är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Det innebär bland annat att regeringen ska säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Regeringen har sedan den tillträdde genomfört omfattande reformer i arbetslöshetsförsäkringen. Många av reformerna har trätt i kraft och det är fortfarande för tidigt att bedöma de långsiktiga effekterna av dessa. Regeringen gör dock bedömningen att de genomförda reformerna har haft positiva effekter (se vidare Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 5.4). har ytterligare förändringar genomförts i arbetslöshetsförsäkringen i syfte att stärka dess roll som omställningsförsäkring och öka individens drivkrafter att bryta sin arbetslöshet. Möjligheten att få arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet har begränsats till maximalt . Förändringen medför att ersättningsdagarna räcker för en person som arbetar , medan de tidigare reglerna i praktiken medförde att deltidsersättning kunde lämnas . Den förhöjda finansieringsavgiften ersattes med en arbetslöshetsavgift som motsvarar av den inkomstrelaterade arbetslöshetsersättning som arbetslöshetskassan har betalat ut under månaden. Detta innebär att arbetslöshetskassornas inbetalning till staten nu är tydligare kopplad till vad arbetslöshetskassorna betalar ut i arbetslöshetsersättning, vilket medför att skillnaderna i medlemsavgifternas storlek mellan olika arbetslöshetskassor har ökat. Införandet av arbetslöshetsavgiften syftade till att ytterligare stärka drivkrafterna för en ansvarsfull löneutveckling som inte leder till arbetslöshet samt att öka arbetslöshetskassornas incitament att undvika felaktiga utbetalningar. Enligt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) sänkte de flesta arbetslöshetskassor sina medlemsavgifter i samband med att arbetslöshetsavgiften ersatte den för- höjda finansieringsavgiften (IAF 2008:10). Vi- dare infördes , vilket innebär att arbetslöshetsersättning inte lämnas av en arbetslöshetsperiod. genomfördes flera förändringar i arbetslöshetsförsäkringen som berör ränta på återkrav. genomfördes ytterligare förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. För att stimulera till ny- och återinträde i arbetslöshetskassorna och för att öka möjligheten för människor att få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning infördes en tillfällig förändring av medlemsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen. För samtliga medlemsmånader kommer en medlem i en arbetslöshetskassa vid bestämmande av medlemsvillkoret att få tillgodoräkna sig . Den tillfälliga förändringen innebär att en medlem kan uppfylla ett medlemsvillkor , i stället som normalt krävs, vilket innebär att en medlem snabbare kan få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Även inträdesvillkoret för att bli medlem förändrades genom att kravet på att, av , ha arbetat minst och därefter fortsatt att arbeta i minst den omfattningen, slopades. Kravet på att ha arbetat inom arbetslöshetskassans verksamhetsområde finns kvar, men det avser inte längre arbete i någon bestämd omfattning och det krävs inte heller att arbetet i fråga ska ha föregått medlemskapet. Förändringen innebär bland annat att en arbetslös person kan bli medlem i en arbetslöshetskassa om han eller hon har arbetat inom arbetslöshetskassans verksamhetsområde. Förändringen stimulerar till ökad anslutning till arbetslöshetsförsäkringen som det bidrar till att förenkla administrationen av försäkringen. Förändringen medför även att arbetsgivare inte behöver lämna intyg om viss arbetad tid för arbetstagare som söker inträde i försäkringen. Vidare har ett avdrag motsvarande för sysselsatta medlemmar införts för arbetslöshetsavgiften. Mot bakgrund av att taket fortfarande uppgår till påverkar avdraget inte avgiften i arbetslöshetskassor som ligger över taket även efter avdraget. Eftersom arbetslöshetsavgiften endast betalas av sysselsatta medlemmar innebär sänkningen att marginaleffekten av att gå från arbetslöshet till sysselsättning minskar som förändringen stimulerar till ökat medlemskap i arbetslöshetsförsäkringen. Avslutningsvis har regler för arbetslöshetsersättning efter viss tillfällig eller delvis frånvaro införts. kunde en person som varit delvis eller tillfälligt frånvarande från arbetet få avsevärt lägre arbetslöshetsersättning än en person som varit helt frånvarande från det arbete som föregick arbetslösheten. För att det ska löna sig bättre att arbeta har reglerna ändrats så att vissa socialförsäkringsförmåner5, under vissa förutsättningar, kan tillgodoräknas i arbetslöshetsförsäkringen. Detta innebär att dessa beaktas vid beräkning av arbetslöshetsersättning för personer som varit tillfälligt eller delvis frånvarande från arbetet före arbetslösheten, vilket ger en högre ersättning för dessa personer. Mot bakgrund av att ovanstående reformer har trätt i kraft är det svårt att bedöma den samlade effekten av dessa. Regeringen gör dock bedömningen att reformerna har stärkt incitamenten till arbete. Regeringen bedömer dessutom att de reformer som genomförts för att stimulera till ny och återinträde i arbetslöshetskassorna bidragit till att antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna nu ökar. Antal medlemmar och ersättningstagare i arbetslöshetsförsäkringen Antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna har minskat kraftigt . har dock utvecklingen vänt och antalet medlemmar har ökat, vilket framför allt förklaras av det försämrade läget på arbetsmarknaden. Re- geringen gör dock bedömningen att de förändringar som genomförts sannolikt kommer att ha en positiv effekt på medlemsutvecklingen. I slutet av april 20096 hade arbetslöshets- 5Följande socialförsäkringsförmåner ska beaktas vid bestämmande av normalarbetstid: sjuklön och ersättning från vid tvist om sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, föräldrapenning, sjukpenning, havandeskapspenning, rehabiliteringspenning, smittbärarpenning samt ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. 6Mer aktuella uppgifter avseende antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna redovisas inte eftersom uppgifterna korrigeras i efterhand till 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 kassorna drygt 3 338 000 medlemmar, vilket var en ökning med knappt 15 000 personer /09. fick i genomsnitt knappt 74 000 personer arbetslöshetsersättning i samband med heltidsarbetslöshet, vilket var en minskning med 30 000 personer jämfört med . fick i genomsnitt 62 000 deltidsarbetslösa eller tillfälligt timanställda arbetslöshetsersättning , vilket var en minskning med 32 000 jämfört med . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och Arbetsförmedlingen har i rapporten och utan arbetslöshetsersättning (IAF 2009:7) visat att andelen arbetssökande inskrivna hos Arbetsförmedlingen som hade arbetslöshetsersättning uppgick till . Denna andel inkluderar både personer med grundersättning och personer med inkomstrelaterad ersättning. har andelen med ersättning sjunkit kraftigt och uppgick . Bland heltidsarbetslösa hade arbetslöshetsersättning. Motsvarande andel bland tillfälligt timanställda uppgick till och bland deltidsarbetslösa till . I rapporten identifieras tre orsaker till att andelen ersättningstagare har sjunkit . För det första påverkade den ökade arbetskraftsefterfrågan arbetslöshetens sammansättning. Nytillträdande på arbetsmarknaden har kommit att utgöra en allt större andel av de arbetslösa. Detta förklaras av att det är en begränsad andel i denna grupp som uppfyller villkoren för att få arbetslöshetsersättning, eftersom ersättningsrätten förutsätter en viss tids arbete före arbetslösheten. För det andra har arbetsmarknadspolitiska program i ökad utsträckning riktats till personer som har haft arbetslöshetsersättning men vars ersättningsperioder har tagit slut. Regeringen anser att det i grunden är positivt att det är dessa personer som främst erbjuds en aktivitet. För det tredje har de regeländringar som genomförts i arbetslöshetsförsäkringen påverkat andelen ersättningstagare, till exempel har möjligheten till en förlängd ersättningsperiod slopats och studerandevillkoret tagits bort. Rapporten indikerar vidare att det minskade antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna inte har haft någon direkt betydelse för den andel av de arbetssökande som uppbär arbetslöshetsersätt- följd av, bland annat, arbetslöshetskassornas handläggningstid av medlemsärenden. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Däremot skulle det minskade antalet medlemmar kunna medföra att en större andel av de arbetssökande enbart har rätt till grundersättning. Rapporten visar att det inte har skett någon sådan utveckling avseende hela gruppen kvarstående arbetssökande. Däremot visar den att andelen med grundersättning ökade bland nytillkomna sökande . Detta skulle kunna vara en första effekt av medlemsminskningen i arbetslöshetskassorna. Regeringen bedömer att det försämrade arbetsmarknadsläget och de förändringar som genomförts i syfte att stimulera till ökat medlemskap i arbetslöshetskassorna kommer att motverka den medlemsminskning som skett . Uppdraget redovisades (dnr A2008/2803/AE). Av redovisningen framgår att återkraven, i förhållande till utbetald ersättning, har ökat . Den rimligaste förklaringen till det är att arbetslöshetskassorna, mot bakgrund av den uppmärksamhet som felaktiga utbetalningar fått , skärpt sin kontroll och därmed upptäckt fler felaktigheter. Vidare uppgav IAF att samtliga arbetslöshetskassor ska införa ett nytt ärendehanteringssystem som ska bidra till att ärendehanteringen blir mer enhetlig, vilket bör ge arbetslöshetskassorna större möjlighet att effektivisera kontrollarbetet. Arbetet med att förebygga felaktiga utbetalningar fortsätter även under innevarande år. Som ett led i det arbetet har IAF tillsammans med flertalet andra myndigheter fått ett samverkans- 3.4.4Insatser för att förhindra felaktiga uppdrag om bland annat utveckling av metoder Regeringens arbete med att förebygga felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemen fortsatte . Som ett led i det arbetet fick Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) i uppdrag att redogöra för de insatser som har vidtagits och som planeras att genomföras för att utveckla samverkan med myndigheter i syfte att effektivisera arbetet för att förhindra felaktiga utbetalningar. Uppdraget redovisades för regeringen (dnr A2008/2601/AE). Av redovisningen framgår att IAF bedriver ett omfattande utvecklingsarbete kring utformningen av myndighetens tillsyn och att en ny tillsynsinriktning utformats. Vidare framgår att myndigheten genom att påtala och följa upp brister bidrar till att minska felaktiga utbetalningar. Därutöver framgår att IAF i sitt arbete för att förhindra felaktiga utbetalningar samverkar med Arbetslöshetskassornas () och Arbetsförmedlingen för att skapa förståelse för respektive parts uppdrag. Det framgår även att arbetet med att förebygga felaktigheter fokuserar på arbetslöshetskassornas handläggning, beslut och utbetalning samt att skapa rutiner för att upptäcka och åtgärda felaktigheter. IAF hade även i uppdrag att följa arbetslöshetskassornas hantering och åtgärder i samband med felaktigt utbetald arbetslöshetsersättning för och redovisning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar (dnr Fi2009/2137/BA/3). Myndigheternas arbete ska redovisas i en gemensam skrivelse till regeringen med början . IAF har även rapporterat vidtagna och planerade åtgärder för implementeringsarbetet med anledning av de författningsändringar som gjorts för att möjliggöra ett ökat informationsutbyte mellan myndigheter i syfte att öka effektiviteten och minska de felaktiga utbetalningarna samt förbättra servicen i förhållande till den enskilde. Uppdraget har resulterat i två delrapporter vilka överlämnades till regeringen (dnr A2009/794/AE) respektive (dnr A2009/2478/AE). Av redovisningarna framgår att det inletts ett arbete med att utveckla ett system för elektroniskt informationsutbyte mellan SO och , men att det är för tidigt att fastställa en tidsplan för implementering. Vidare framgår att respektive arbetslöshetskassa tecknat avtal med och infört rutiner för filöverföring av inkassouppdrag till . Det framgår också att ett arbete med att utöka arbetslöshetskassornas informationsutbyte med Arbetsförmedlingen har inletts. Därutöver pågår ett arbete som syftar till att IAF ska få direktåtkomst till vissa av Arbetsförmedlingens databaser och ett arbete som syftar till att Arbetsförmedlingen ska få direktåtkomst till uppgifter i IAF:s statistik- och tillsynsdatabas. Regeringen bedömer att det utökade elektroniska informationsutbytet bl.a. förbättrar servicen och effektiviteten för arbetslöshetskassornas medlemmar. Vidare kommer det elektroniska informationsutbytet mellan arbetslöshetskassorna och Arbetsförmedlingen att ge upphov till en tidsbesparing samt en mer effektiv hantering och att risken för att arbetslöshetsersättning betalas ut felaktigt minskar. fick Statskontoret i uppdrag av regeringen att granska Arbetsförmedlingens kontrollarbete avseende felaktiga utbetalningar (dnr Fi2008/1294/BA/L). I uppdraget ingick bl.a. att granska och bedöma den interna styrningen och kontrollen samt att granska och bedöma hur Arbetsförmedlingen arbetar med kontrollen av lönebidrag, särskilt anställningsstöd, aktivitetsstöd och utvecklingsersättning samt nystartsjobb. Statskontoret skulle även lämna förslag till hur och i vilka avseenden den interna styrningen och kontrollen bör stärkas. Statskontoret överlämnade sin granskning, Sagt men inte gjort en granskning av Arbetsförmedlingens arbete för att förhindra felaktiga utbetalningar (2009:13), till regeringen . Statskontoret bedömer att Arbetsförmedlingen inte arbetar med intern styrning och kontroll på ett sådant sätt att risken för felaktiga utbetalningar minimeras. Statskontoret anser vidare att riskerna för felaktiga utbetalningar är stora och att sådana förekommer i betydande omfattning. Riskerna består av svåröverskådliga regelverk och svårigheter med att kontrollera uppgifter från arbetssökande och arbetsgivare. Vidare konstaterar att det finns andra orsaker till att felaktiga utbetalningar förekommer, till exempel att handläggarna inte tillämpar reglerna korrekt och att cheferna inte tar ansvar för kontrollarbetet. Statskontoret lämnar ett antal förslag till Arbetsförmedlingen och regeringen, vilka syftar till att förbättra Arbetsförmedlingens förutsättningar för att minska riskerna för felaktiga utbetalningar. Arbetet med att förebygga felaktiga utbetalningar fortsätter även under innevarande år. Som ett led i det arbetet har Arbetsförmedlingen tillsammans med flertalet andra myndigheter fått ett samverkansuppdrag om bland annat utveckling 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 av metoder för och redovisning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar (dnr Fi2009/2137/BA/3). Myndigheternas arbete ska redovisas i en gemensam skrivelse till regeringen med början . Regeringen konstaterar att Statskontorets granskning utgör ett viktigt bidrag till Arbetsförmedlingens fortsatta arbete med att stärka kontrollfunktionen. Arbetsförmedlingen har konstaterat att den nya organisationen förbättrar förutsättningarna för att uppnå enhetlighet i verksamheten och en rad beslut har fattats som bidrar till en effektivare styrning och tydligare ansvarsfördelning. Regeringen bedömer att Arbetsförmedlingen fortsatt måste prioritera arbetet med att förebygga felaktiga utbetalningar. Syftet med jobb- och utvecklingsgarantin är att erbjuda personer som varit arbetslösa individuellt utformade insatser för att de så snabbt som möjligt ska få arbete. Vissa av aktiviteterna i garantin genomförs i Arbetsförmedlingens egen regi, medan andra, efter överenskommelse med Arbetsförmedlingen, kan anordnas av kompletterande aktörer, t.ex. privata företag, kommuner eller andra organisationer. De kompletterande aktörernas nytänkande och kunskaper förväntas bidra till att fler deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin snabbt hittar ett arbete. Regeringen har därför gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att erbjuda en tredjedel av deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar upphandlade tjänster eller tjänster som kompletterande aktörer på annat sätt varit ansvariga för eller delaktiga i. Sedan programmet infördes fram till utgången av 2008 hade totalt 99 500 personer gått in i jobb- och utvecklingsgarantin. Antalet personer som lämnat garantin uppgick, , till 49 300 personer. Av dem som lämnade jobb- och utvecklingsgarantin hade ett arbete, med eller utan stöd, efter att de lämnat garantin. deltog i genomsnitt 41 300 personer i garantin . ökade antalet deltagare till i genomsnitt 53 600 personer . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Användningen av kompletterande aktörer i större skala inleddes genom en begränsad upphandling som omfattade ungefär hälften av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsområden. Inom jobb- och utvecklingsgarantin uppgick andelen deltagare hos kompletterande aktörer till i genomsnitt , vilket motsvarar ett genomsnitt om 4 600 personer . Andelen deltagare hos kompletterande aktörer har ökat till i genomsnitt , vilket motsvarar 7 600 personer . Arbetsförmedlingen har, juli 2007april 2009, genomfört en resultatuppföljning av kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin. Uppföljningen indikerar tydligt att kompletterande aktörer hade en positiv verkan på utflödet till arbete fram . är resultaten inte lika tydliga. Om en deltagare med aktivitetsstöd i jobb- och utvecklingsgarantin inte har fått ett arbete påbörjar han eller hon garantins tredje fas. I den tredje fasen sysselsätts deltagaren hos anordnare som förmedlas av Arbetsförmedlingen. Anordnarna kan vara offentliga eller privata arbetsgivare, sociala företag eller ideella organisationer. Varje enskild sysselsättningsperiod ska pågå , dock högst . I samband med beslut om en ny sysselsättningsperiod fastställs deltagarens arbetsutbud på nytt. Även under den tredje fasen ska deltagaren ha regelbunden kontakt med en arbetsförmedlare, då insatserna syftar till övergång till arbete. Un- der påbörjade de första deltagarna en sysselsättning inom tredje fasen. deltog 2 500 personer i tredje fasen. Av samtliga deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin uppgick andelen personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga till i genomsnitt . Bland samtliga arbetslösa och i program med aktivitetsstöd utgjorde denna grupp . var nära hälften av deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin eller äldre, jämfört bland samtliga arbetslösa eller i program med aktivitetsstöd. Andelen utrikes födda uppgick till , vilket var marginellt lägre än bland samtliga arbetslösa eller i program med aktivitetsstöd där var utrikes födda. Andelen kvinnor respektive män var jämnt fördelade bland deltagarna i garantin.