prop · GX031d13 · 2009-09-21 00:00:00 — Om timlöneutvecklingen ökar minskar utgifterna med . översteg utgifterna för underhållsstödet anvisade medel med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är mer än anvisade medel. Inom anslaget underhållsstöd finns det dels en bidragsmottagande förälder och dels en bidragsskyldig förälder. Den sistnämnda ska helt eller delvis återbetala samhällets kostnader för det underhållsstöd som betalats ut för barnet. Den största andelen av de bidragsskyldiga är män. Antalet bidragsskyldiga har minskat medan könsfördelningen har varit i stort sett densamma. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Utgifterna för underhållsstöd har minskat . Detta beror främst på att det totala antalet barn inom underhållsstödssystemet minskar. Antal barn med fullt underhållsstöd minskade medan antalet barn med utfyllnadsbidrag minskade och antalet barn där underhållsstöd lämnas när barn bor växelvis minskade . Minskningen av antal barn med underhållsstöd kan huvudsakligen förklaras av de låga födelsetalen och . Den tidigare ökningen av antal barn med utfyllnadsbidrag och bidrag vid växelvis boende som var effekten av regeländringarna som trädde i kraft har dämpats och förväntas nu följa trenden för antal barn med fullt underhållsstöd det närmaste året. Sammanlagt debiterat belopp för bidragsskyldiga har minskat . Anledningen till det är den höjning av grundavdraget som trädde i kraft , dvs. det belopp som den bidragsskyldige får förbehålla sig för egna levnadskostnader innan han eller hon åläggs återbetalningsskyldighet. De bidragsskyldigas inkomster påverkar det debiterade beloppet och därmed inbetalningsgradens storlek. Inbetalningsgraden beräknas sjunka till . Bidragsskyldigas genomsnittliga inbetalning av skulden hos KFM är, och beräknas också fortsatt ligga på . Bidragsskyldigas skulder hos KFM var i genomsnitt . Kostnaden för underhållsstödet minskar . Detta beror främst på att antalet barn inom underhållsstödssystemet minskar. De årskullar som kommer in i systemet är mindre än de årskullar som lämnar systemet med anledning av att de uppnått en för hög ålder. De minskande utgifterna för underhållsstöd beror även på att fler föräldrar väljer att reglera sin underhållsskyldighet gentemot barnet utanför underhållsstödssystemet. Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Underhållsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas för anslaget 1:3 Underhållsstöd . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 3.10.41:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Bidrag utgår med per barn och lämnas för de adoptioner som förmedlas av en sammanslutning auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Bidraget administreras av . kom totalt 793 barn i åldern till för adoption varav 610 barn kom genom auktoriserade sammanslutningar. Antalet adopterade varierar bl.a. med den ekonomiska och sociala utvecklingen i ursprungsländerna och de krav dessa länder ställer på de sökande. Antalet utländska barn som kommer till för adoption genom auktoriserad sammanslutning har varierat mellan drygt 600 och 1000 . Regeringen bedömer att antalet adoptioner av utländska barn kan 2012 komma att uppgå till cirka 900. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner . beräknas anslaget till . 3.10.51:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för barnpension och efterlevandestöd till barn. Förmånerna ges till barn un- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 der vars ene eller båda föräldrar har avlidit, och ska garantera barnen en rimlig ekonomisk standard. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utgiftsutvecklingen är stabil. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. Reglerna för barnpension innebär att ett efterlevandepensionsunderlag, som är knutet till den avlidne förälderns intjänade och framtida pensionsrätt i ålderspensionssystemet, ligger till grund för beräkningen av barnpensionen. finansieras inkomstgrundad barnpension med efterlevandepensionsavgift enligt socialavgiftslagen (2000:980). Efterlevandestöd till barn finansieras med skattemedel. Grundskyddet, efterlevandestöd till barn, utgör en lägsta garanterad nivå för barnet och betalas ut som en utfyllnad till barnpensionen. Barnpensionen minskar efterlevandestödet till barn krona för krona. Grundskyddets utformning siktar till att säkra barnets rätt till en garanterad ersättning när det förlorar en eller båda sina föräldrar. Stödet syftar även till att bibehålla överensstämmelse mellan efterlevandestödet och underhållsstödet. Stödet ges så länge barnet är bosatt i . Kostnaderna påverkas av att antalet personer med barnpension eller efterlevandestöd beräknas att minska sakta. Anledningen är att antalet barn i tonåren beräknas minska och de flesta som har barnpension är . Kostnaderna minskar också till följd av lägre prisbasbelopp och negativ följsamhetsindexering. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till vilket är mer än anvisade medel. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1.5 Barnpension och efterlevandestöd till barn . beräknas anslaget till 914 000 000 respektive . 3.10.61:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2232 500 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 18 383 tkr avser regleringsbelopp . Anslaget används för vårdbidrag för funktionshindrade barn. Syftet med vårdbidrag är att ge en förälder möjlighet att i hemmet ta hand om ett sjukt eller funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionsnedsättning. Vårdbidragets utgiftsutveckling styrs främst av prisbasbeloppets utveckling och antalet barn med vårdbidrag. En avvikelse med på prisbasbeloppet belastar anslaget med . Om antalet nettobidrag avviker med 100 från prognosen påverkar det anslaget med . uppgick utgifterna för vårdbidraget till . Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med . beräknas utgifterna till , vilket är mer än anvisade medel. Antalet hela vårdbidrag beräknas fortsätta att minska . Halva vårdbidrag beräknas ligga kvar på nuvarande antalsnivå. beräknas fjärdedels och tre fjärdedels vårdbidrag öka marginellt. Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn . beräknas anslaget till 2 796 100 000 respektive 2 . 3.10.7 1:7 Pensionsrätt för barnår Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår s.k. barnårsrätt. Denna ska stödja den förälder i familjen som har lägst inkomst och/eller tagit störst del av vårdnaden av barnet. Barnårsrätten läggs samman med den pensionsgrundande inkomst som föräldern har tillgodoräknats för inkomståret vilket innebär att dennes ålderspension förstärks. Anslaget har tillkommit med anledning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU 13 och 14, rskr. 1997/98:315 och 320) och omfattar statlig ålderspensionsavgift för barnårsrätt. Utgiftsutvecklingen för anslaget styrs främst av pris- och inkomstbasbeloppens utveckling, utvecklingen av födelsetalen, timlöneutvecklingen, inflation och arbetslöshet. Under uppgick utgifterna för pensionsrätt för barnår till . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till . Det reformerade ålderspensionssystemet baseras på livsinkomsten. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för frånvaro från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar med små barn som ofta avstår helt eller delvis från att förvärvsarbeta. Föräldrar med små barn kan ges pensionsrätt för barnår genom att tillgodoräknas pensionsrätt i form av pensionsgrundande belopp för barnår. Pensionsgrundande belopp för barnår kan tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m. det år då barnet fyller eller, om barnet är fött under någon av månaderna julidecember, fr.o.m. det år då barnet uppnår t.o.m. det år då barnet fyller . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Föräldrarna kan själva välja vem av dem som ska tillgodoräknas barnårsrätt. Om de inte gör ett aktivt val kommer den förälder som har den lägsta pensionsgrundande inkomsten det aktuella året att automatiskt tillgodoräknas barnårsrätt. Eftersom det i hög utsträckning är kvinnor som har de lägsta inkomsterna kommer denna förmån främst kvinnor till godo. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i berättigad ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett och samma barnår. som en förälder tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår beräknas en fiktiv inkomst. Den fiktiva inkomsten kan beräknas på tre sätt. Det alternativ som ger det förmånligaste utfallet för ett givet år används. -Utfyllnad till förälderns pensionsgrundande inkomst året före barnets födelse, -utfyllnad till av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade under , -ett för alla försäkrade enhetligt belopp. Utfyllnad kan ske upp till en viss pensionsgrundande inkomst. Endast inkomster upp till intjänandetaket beaktas vid jämförelserna. Utifrån det pensionsgrundande beloppet ska pensionsrätt beräknas av underlaget. För dessa pensionsgrundande belopp, i likhet med pensionsgrundande inkomster, betalar staten en statlig ålderspensionsavgift om . Det är denna avgift som ska belasta anslaget. Barnårsrätt för adoptivföräldrar ges , räknat den försäkrade fick barnet i sin vård och längst tills barnet fyller . Anslagsbeloppet är 5 sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som är . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:7 Pensionsrätt för barnår Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 5 anvisas under anslaget 1.7 Pensionsrätt för barnår . beräknas anslaget till 5 383 000 000 respektive 5 . Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anlaget används för bostadsbidrag till barnfamiljer samt till ungdomar som fyllt 18 men inte utan barn. Bostadsbidragets storlek bestäms av hushållets sammansättning, bostadskostnaden, bostadens storlek och den bidragsgrundande inkomsten. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvudsak av makroekonomiska faktorer som t.ex. arbetslöshets-, sysselsätt- nings-, inkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. Det innebär att det framför allt är konjunkturutvecklingen som påverkar om kostnaderna för bostadsbidragen ökar eller minskar. Om t.ex. bidragshushållens inkomst skulle öka med i genomsnitt en procentenhet skulle utgifterna för bostadsbidraget minska med . Även demografiska förändringar kan påverka kostnadsbilden, t.ex. ökat antal födda och invandrade barn. Under uppgick utgifterna för bostadsbidraget till . Detta innebär att utfallet översteg anslagsbeloppet med . Ef- tersom det fanns ett ingående överföringsbelopp på innebar detta ett överskridande av tilldelade medel med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna överstiga anslaget med . De hushåll som får bostadsbidrag är främst barnfamiljer, särskilt ensamstående med barn. Av landets drygt 1 miljon hushåll med barn fick bostadsbidrag . över hela prognosperioden minskar denna andel med ett par procentenheter. Förklaringen till det är bl.a. att lönenivån förväntas öka , i kombination med att inkomstgränser och bostadskostnadsgränser inte är fasta och inte har förändrats . En trend som framgår är att antalet hushåll minskar medan det genomsnittliga bostadsbidraget ökar. Detta förklaras delvis av att de hushåll som finns kvar i systemet är de med lägst inkomst i förhållande till försörjningsbörda. Ökningen av bostadskostnaderna bidrar också till denna utveckling. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.24 Volymer och medelsersättningar för bostadsbidraget 20082012 Antal hushåll med preliminärt bostadsbidrag Antal bidrag (månadsutbetal-ningar) Antal bidrag till ung- Genomsnittligt preliminärt bidrag kr per bidragsmånad Bostadsbidraget är preliminärt och baseras på uppskattade årsinkomster när det utbetalas. Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand på grundval av taxeringen för varje kalenderår. Den som haft lägre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får en tilläggsutbetalning. Den som haft högre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får betala tillbaka det belopp som betalats ut för mycket. har sedan den första inkomstavstämningen 1999 gjort uppföljningar av inkomstavstämningarnas resultat. Resultatet för inkomstavstämningen 2009, som avser , visar att de flesta hushåll, , har fått rätt preliminärt bostadsbidrag varför återbetalning eller tilläggsutbetalning inte är aktuell i dessa fall. Vi- dare visar avstämningen mellan preliminärt och slutligt bostadsbidrag att av hushållen under bidragsåret fått ett för högt bidrag. Dessa hushåll ska tillsammans återbetala . Tretton procent av hushållen har fått ett för lågt bidrag utbetalt under bidragsåret och ska tillsammans dela på . beslutade om ändrade regler för bostadsbidrag (prop. 2004/05:112). Lagen trädde i kraft och tillämpas på bostadsbidrag . Förändringarna innebar bland annat att den del av bostadsbidraget som lämnas som särskilt bidrag till barnfamiljerna höjts som den bostadskostnadsbaserade delen av bostadsbidraget minskade. Vidare infördes ett umgängesbidrag till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig. Utgifterna för bostadsbidraget har minskat och . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen, dels på att bostadsbidragssystemet reformerats. Den nuvarande nedgången i ekonomin väntas dock medföra att den nedåtgående trenden för utgifterna, åtminstone tillfälligt, bryts och att kostnaderna kommer att öka . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.25 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:8 Bostadsbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas för anslaget 1.8 Bostadsbidrag . beräknas anlaget till 3 407 000 000 respektive 3 .