prop · GX0355 · 2009-12-01 00:00:00 — I slutrapporten från projektet redovisas vissa brister, bl.a. de ovan nämnda register- och klassificeringsproblemen. Vidare påpekas i rapporten att det finns mätproblem, eftersom en stor del av verksamheten i det civila samhället inte mäts i monetära termer. Delar av verksamheten bedrivs av frivilliga krafter som arbetar utan ersättning eller med ersättningar som ligger långt under den nivå som arbetet är värt. Det finns också mycket frivilligarbete som görs utan att det sker i organiserad form. Mycket av detta är svårt, för att inte säga omöjligt, att mäta, menar SCB. I rapporten från FinUt lämnas en rad förslag, bl.a. att en löpande årlig redovisning införs med statistik avseende finansiärer och utförare inom vård, skola och omsorg ska genomföras. Förslag till förbättringar av primärstatistikredovisningen över HIO lämnas också. Det föreslås att den ska kompletteras så att även registrerade trossamfund ingår samt att HIO- undersökningen ska omfatta uppgifter om antalet arbetstimmar när det gäller frivilligt arbete i stället för antal personer. Vidare föreslås att redovisningen över HIO ska kompletteras med de ideella föreningar och stiftelser som finns i undersökningen Företagens ekonomi, som inne- håller samtliga av SCB registrerade företag exklusive de finansiella företagen. Det skulle innebära att man kan göra en mer fullständig redovisning av det civila samhällets del av verksamheten inom vården, skolan och omsorgen. Slutligen föreslås att en särskild redovisning för organisationer inom det civila samhället ska göras i samband med publiceringen av uppgifter från HIO-undersökningen. Statistik på individnivå belyser befolkningens deltagande inom det civila samhället. Här är den viktigaste källan SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden (). Undersökningarna har genomförts på upp- drag av , i huvudsak som besöksintervjuer med ett slumpmässigt urval om cirka 7 500 personer av vuxna Prop. 2009/10:55 befolkning . En av de välfärdskomponenter som SCB valt ut är medborgerliga aktiviteter, där deltagande i föreningslivet ingår. I ingår uppgifter om medlemskap och aktivitet i politiska partier, fackliga organisationer, föräldraföreningar, hyresgästföreningar, idrotts- eller friluftsföreningar, invandrarorganisationer, konsumentföreningar, livsstilsföreningar, miljögrupper, pensionärsföreningar samt övriga föreningar. Uppgifterna delas upp på bakgrundsvariabler, såsom kön, ålder, civilstånd, familjetyp, region, kommunstorlek, uppväxtort, nationalitet, infödda respektive invandrade svenskar, utbildningsnivå, yrke, arbetsinkomst och disponibel inkomst. Uppgifterna från den undersökning som genomfördes avseende föreningslivet har analyserats och presenterats i SCB:s befolkningsstudie Föreningslivet i (2003). påbörjade SCB en ny undersökning om levnadsförhållanden med fördjupning om medborgerliga aktiviteter. Datainsamlingen pågår under 20082009. Undersökningen fokuserar, liksom undersökningen 2000, på medlemskap i organiseringar som är juridiska personer. Den kommer också att utvisa hur många som är aktiva respektive inaktiva medlemmar. Slutrapporten planeras lämnas 2010. SCB:s välfärdsstatistik, däribland ULF-undersökningen, genomgår ett utvecklingsarbete i syfte att effektivisera och harmoni- sera undersökningen till kraven i och Rådets förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC). Anpassningsprocessen för har framför allt inneburit förändrade metoder för insamling av data. Det kan tilläggas att SCB också ställer frågor om gåvor inom ramen för sina undersökningar om hushållens utgifter. Där går att utläsa hur mycket privatpersoner ger dels till andra privatpersoner, dels till vad som kallas hjälporganisationer. Av statistiken framgår att hushållen i lämnade i genomsnitt till hjälp- organisationer. Hushåll med högre respektive lägre inkomster ger ungefär lika stora belopp till hjälporganisationer. Sammanfattningsvis finns statistik som omfattar bl.a. följande uppgifter: -Samtliga organisationer i som har organisationsnummer upp- delade på associationsform, bransch, region och storlek, räknat som antal anställda eller omsättning. -Antal icke-vinstdrivande organisationer uppdelade på ideella föreningar, ekonomiska föreningar och stiftelser, dock förutsatt att de bedriver viss ekonomisk verksamhet och därmed omfattas av HIO- undersökningen (dock inte så omfattande ekonomisk verksamhet att de i stället klassas som företag). -Dessa organisationers intäkter, kostnader, typ av verksamhet, medlemsantal och medelantal sysselsatta. -Bidrag och gåvor som dessa organisationer tar emot fördelade på stat, kommun, landsting, företag m.m. - Antalet personer som är ideellt arbetande i dessa icke-vinstdrivande Prop. 2009/10:55 organisationer. -Icke-vinstdrivande organisationer som omfattas av HIO-under- sökningen uppdelade på verksamhetsgrenar, t.ex. utbildning, hälso- och sjukvård, social trygghet, bostadsförsörjning, religion, politiska partier, arbetstagar- och yrkesorganisationer, arbetslöshetskassa, stiftelser, rekreation och kultur (inklusive idrott) samt övrig icke- vinstdrivande verksamhet. -Andel av befolkningen som är medlemmar i olika typer av föreningar, t.ex. politiska partier, fackliga organisationer, föräldraföreningar, hyresgästföreningar, idrotts- eller friluftsföreningar, invandrarorgani- sationer, konsumentföreningar, livsstilsföreningar, miljögrupper, pensionärsföreningar samt övriga föreningar. -Andel av medlemmarna som deltar aktivt respektive inte gör det. -Medlemmar i olika typer av föreningar uppdelade på bakgrunds- variabler, såsom kön, ålder, civilstånd, familjetyp, region, kommun- storlek, uppväxtort, nationalitet, svenskfödda respektive utlandsfödda personer, utbildningsnivå, yrke, arbetsinkomst och disponibel inkomst. -Hur stora belopp privatpersoner och hushåll ger i gåvor till hjälp- organisationer. Om förslagen från SCB:s projekt om finansiärer och utförare inom vård, skola och omsorg (FinUt) genomförs kommer det även att finnas statistik om följande: -I vilken mån stat, landsting, kommun m.fl. finansierar tjänster som utförs av det civila samhällets organisationer inom vården, skolan och omsorgen, samt hur stora ersättningar dessa organisationer tar emot. Statistiken föreslås finnas på nationell nivå. -Antal arbetade frivilligtimmar, över en viss nivå. Regelbunden statistik saknas om bl.a. följande förhållanden: -Grundläggande uppgifter om de organisationer inom det civila samhället som inte har organisationsnummer och som därför inte om- fattas av FDB eller är kända av myndigheterna. -Uppgifter om medlemsantal, finansiering, bidrag (statliga respektive kommunala), verksamhet m.m. rörande de organisationer inom det civila samhället som inte omfattas av HIO, bl.a. ideella föreningar som inte bedriver någon större ekonomisk verksamhet samt regis- trerade trossamfund, liksom om det civila samhället i stort. -Uppgifter om andra former för och omfattningen av deltagande i det civila samhället, t.ex. genom ideella insatser eller deltagande i nätverk. -Uppgifter om hur stor andel av de ekonomiska föreningarna som kan anses tillhöra det civila samhället, dvs. som bedrivs utan vinstsyfte, (framför allt nykooperationen). -Uppgifter om medlemskap och annat deltagande i det civila samhället nedbrutet på stadsdelsnivå. - Uppgifter om vilka organisationer inom det civila samhället som Prop. 2009/10:55 bedriver verksamhet i olika delar av samt i vilka städer och Det bör tilläggas att uppgifter som belyser delar av de frågeställningar som inte omfattas av SCB:s statistik, bl.a. om andra former av deltagande i det civila samhället än medlemskap, har tagits fram inom forskningen. Vissa uppgifter som är av stort intresse för jämförelser på internationell nivå finns också att tillgå, t.ex. från i , vars be- driver ett projekt för jämförande data om det civila samhället i olika länder. Uppgifterna om är dock inaktuella eftersom de inte inhämtats . Projektet beskrivs nedan. 14.2Åtgärder för att säkra statistikförsörjningen om det civila samhället -Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (HIO) bör föras upp som ett statistikområde i den officiella statistiken med () som statistikansvarig myndighet. En förändring av denna innebörd bör införas i bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. -SCB bör få i uppdrag att ta fram samlad och kompletterad statistik om det civila samhället. En första sådan redovisning bör om möjligt ske 2011. Statistiken om det civila samhället bör därefter regelbundet sammanställas och analyseras i en rapport om det civila samhället. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens vad avser att HIO bör föras upp som ett område i den officiella statistiken. Remissinstanserna: , , , , , Amatörkulturens samrådsgrupp, Arbetsgivaralliansen, , för vård och omsorg utan vinstsyfte (Famna), Forum för frivilligt socialt arbete, Frivilligorganisationernas insamlingsråd, Fritidsodlingens , , Ideell Arena, , , Ideella föreningar , Samarbetsorgan för etniska organisationer i , Sociala Missionen, skolan, , Konsumenter, Kvinnolobby och delar utredningens bedömning om att en förbättrad statistik om det civila samhället är positivt. Flera organisationer, däribland Ideell Arena, Handikapp- förbundens Samarbetsorgan och , framför att det även bör vara frivilligt för organisationerna att lämna uppgifter till HIO. () ansluter sig till utredningens bedömning att HIO bör föras upp som ett särskilt statistikområde i bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken med SCB som statistikansvarig myndighet. SCB påpekar att myndigheten har kravet att redovisa HIO som en egen sektor i nationalräkenskaperna i enlighet med Europeiska rådets förordning (EG) 2223/96 om Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS95). SCB delar utred- ningens uppfattning om att det finns ett behov av en mer samlad och kontinuerlig statistik om folkrörelserna och det övriga föreningslivet. Myndigheten menar att en tillförlitlig statistik behövs för att belysa den icke-vinstdrivande sektorn, som är ett eftersatt område inom nationalräkenskaperna. Till skillnad från , som föreslagit att HIO-undersökningen även ska baseras på frivillig medverkan, anser dock SCB att uppgiftsskyldighet bör införas av kvalitetsskäl. Detta skulle kräva ändringar i lagen (2001:99) om den officiella statistiken. Några konkreta förslag till författningsreglering lämnas dock inte av SCB. har inget att invända mot att HIO redovisas som en egen sektor inom nationalräkenskaperna och instämmer i att det är viktigt och angeläget att stärka och utveckla statistiken om folkrörelserna och det övriga föreningslivet. Däremot ställer sig myndigheten tveksam till om det finns tillräckliga förutsättningar för att HIO- undersökningen inordnas i den officiella statistiken. Då svarsfrekvensen bland organisationerna är låg finns det en risk för att resultaten inte är representativa, påpekar . anser att det borde bli obligatoriskt för organisationer inom det civila samhället att lämna behövlig information till grund för HIO-undersökningen. instämmer vidare i utredningens resonemang att satelliträkenskaper för det civila samhället skulle kunna införas parallellt med SCB:s nuvarande klassificeringssystem (se vidare nedan) så att internationella jämförelser kan göras. Bedömning i utkastet till proposition: När utkastet till proposition offentliggjordes för synpunkter var frågan om att vidta åtgärder för en mer samlad och kompletterad statistik om det civila samhället ännu inte färdigberedd. Den avsikt som regeringen uttalar nu att vidta åtgärder för en samlad och kompletterad statistik om det civila samhället framgick därför inte av utkastet. Bedömningen vad avser att Hushållens icke- vinstdrivande organisationer (HIO) bör föras upp som ett statistikområde i den officiella statistiken med SCB som statistikansvarig myndighet var dock densamma i utkastet. Remissinstanser som lämnat yttranden på utkastet till proposition: I sina yttranden om utkastet till proposition betonade ett flertal organisationer, däribland Civilsamhällets organisationer i samverkan (Civos), för vård och omsorg utan vinstsyfte (Famna), Fritidsodlingens , Ideell Arena, Kontaktnätet, och Kvinnolobby, att satsningar borde göras på att utveckla en förbättrad statistik om det civila samhället. Civos framför att den offentliga statistikförsörjningen bör baseras på det internationella ICNPO-systemet samt att bör samman- kalla berörda parter till en konferens om utvecklingen av en ny statistikmodell. Vidare är det angeläget att internationella erfarenheter tas tillvara, anser Civos. Även Ideell Arena betonar att en ny statistikmodell bör utformas så att internationella jämförelser blir möjliga. I direktiven till påpekades att det finns behov av en mer samlad och kontinuerlig statistik om folkrörelserna och det övriga Utredningen fick därför i uppdrag att lämna förslag om hur statistikförsörjningen kan stärkas och utvecklas när det gäller folkrörelserna och det övriga föreningslivet i syfte att säkerställa en mer kontinuerlig sådan kunskap. Utredningen föreslår att Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (HIO) ska föras upp som ett statistikområde i den officiella statistiken med SCB som statistikansvarig myndighet. Utredaren föreslår att en förändring av denna innebörd införs i bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken eftersom HIO utgör en sektor i nationalräkenskaperna för vilken reguljär statistik saknas. Utredningen påpekar att statistik över HIO:s ekonomiska förhållanden behövs för att nationalräkenskaper ska kunna sammanställas i enlighet med det Europeiska Nationalräkenskapssystemet (ENS 95), som är skyldigt att följa i enlighet med Europeiska Rådets förordning (EG) 2223/96 om Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS95). redovisas HIO som en del av hushållssektorn i national- Bakgrunden till utredningens förslag är bl.a. tidigare förslag som framförts i rapporten verksamhet förutsättningar, organisering och betydelse (Ds 1995:30). I rapporten föreslog professor att ett arbete borde inledas med att upprätta en statistisk databas om det civila samhället och dess organisationer. Syftet med en sådan databas skulle vara att ge service till både forskare, utredare, organisationer inom det civila samhället och journalister när det gäller aktuella uppgifter om utbredning, omsättning, branschfördelning, antalet anställda m.m. inom det civila samhället. Diskussionerna om hur statistiken om det civila samhället i skulle kunna förbättras har pågått och kommit till uttryck i flera rapporter och sammanhang. redovisade SCB hur satelliträkenskaper enligt ett internationellt klassifikationssystem för icke-vinstdrivande organisationer skulle kunna Detta klassifikationssystem, International Classifi- cation of (), som utarbetats av FN i samarbete med i , karaktäriseras bl.a. av att det baseras på vilken typ av aktiviteter organisationerna huvud- Det delar in verksamheter i 12 huvudgrupper, såsom utbildning, hälsa, juridik och rättspolitik, social verksamhet och religion, vilket ger en bra bas för internationella jämförelser. intressant mot bakgrund av de klassificeringsproblem som hänger samman med SCB:s företagsregister och HIO-undersökningar att ICNPO använder en tydlig definition av de relevanta organisationerna, non-profit organizations (NPO), inom ramen för den statistiken. organisation ska klassificeras som en NPO krävs bl.a. att den är avskild från staten, att den har inslag av idealitet och att den inte delar ut ekonomiskt överskott till ägare eller huvudmän. I sin rapport bedömde dock SCB att borde fortsätta med sin tidigare klassificering, bl.a. för att behålla möjligheten att göra jämförelser . Med hänvisning till SCB:s förslag om att fortsätta med nuvarande Prop. 2009/10:55 klassificeringssystem diskuterar i sitt betänkande möjligheten att använda både den nuvarande klassifikationen och den som används inom ICNPO. Vidare nämns att nästan trettio länder, inklusive , använder ICNPO-klassificeringen. instämmer i sitt remissyttrande i utredningens resonemang. Satellit- räkenskaper för det civila samhället på grundval av ICNPO-systemet skulle vara av betydelse för internationella jämförelser, anför . Vad gäller uppgiftsskyldigheten bedömer utredningen att det inte bör ske någon förändring av lagen (2001:99) om den officiella statistiken med innebörden att det ska vara en skyldighet för organisationer att lämna de begärda uppgifterna. Det bör vara ett frivilligt åtagande från föreningslivets sida att lämna uppgifterna, anser utredningen. Den påpekar dock att om HIO ska redovisas som en egen sektor i nationalräkenskaperna måste det finnas ett underlag med acceptabel kvalitet. Utredningen tror att detta kan åstadkommas genom förbättrade metoder för att öka svarsfrekvensen från organisationerna. Utredningen bedömer att det inte bör vara en statlig uppgift att skapa ett centralt register över det svenska föreningslivet, utöver de uppgifter som behövs för nationalräkenskaperna. Det är ett mycket omfattande arbete att försöka få en totalbild av föreningslivet i en kommun, påpekar utredningen. kan påpekas att en studie som genomförts av organisationen för frivilligt socialt arbete i och kommuner illustrerat att det kan vara ett mycket stort antal ideella föreningar som saknar organisationsnummer. Med hjälp av, bland andra, de kommunala förvaltningarna kunde man inom ramen för studien identifiera ett stort antal ideella föreningar som saknade organisationsnummer och som därför inte omfattas av SCB:s statistik. En tidigare studie som genom- fördes av lokala utvecklingscentra i fem län i visade att det fanns fler föreningar än de som upptogs i SCB:s företags- register. Skälen för regeringens bedömning Undersökningen om hushållens icke-vinstdrivande organisationer Denna proposition är den första om den generella politiken för det civila samhället. I propositionen föreslås ett nytt mål för politiken samt ett system för regelbunden redovisning och uppföljning gentemot målet. Det är mot denna bakgrund tydligt att det kommer att behövas regelbundet och aktuellt faktaunderlag som belyser det civila samhällets utveckling som bas för uppföljning och utveckling av politiken. Regeringen delar utredningens bedömning om att Hushållens icke- vinstdrivande organisationer (HIO) bör föras upp som ett område i den officiella statistiken med SCB som statistikansvarig myndighet. HIO- undersökningen står för en viktig del av den statistik som behövs på området. Genom att göra HIO till en del av den officiella statistiken säkerställs bl.a. att statistiken upprätthåller vissa kvalitetskrav och att den En förändring av innebörden att HIO förs upp som ett område i den officiella statistiken bör således införas i bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Även SCB in- stämmer i dessa förslag i sitt remissvar. Vad beträffar utredningens förslag att HIO bör redovisas som en egen sektor i nationalräkenskaperna kan noteras att SCB planerar att göra detta i enlighet med Europeiska rådets förordning (EG) 2223/96 om Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS95). Regeringen delar också utredningens bedömning att det även i fram- tiden bör vara frivilligt för organisationerna att lämna uppgifter inom ramen för HIO-undersökningarna. Den låga svarsfrekvensen i dagens HIO-undersökningar är visserligen ett problem som måste beaktas eftersom den officiella statistiken ska bygga på ett underlag av acceptabel kvalitet. I likhet med utredningen anser dock regeringen att det i första hand bör undersökas om en högre svarsfrekvens kan åstadkommas genom förbättrade metoder för att få in svar från organisationerna. Det skulle inte vara lämpligt med hänsyn till självständigheten för det civila samhällets organisationer att ålägga dem en uppgiftsskyldighet som bl.a. skulle omfatta uppgifter om deras ekonomi. Det är dock nödvändigt att se till att statistiken håller tillräcklig kvalitet. Innan HIO förs upp som ett område i den officiella statistiken måste det därför klargöras hur ett tillfredsställande underlag kan säkerställas utan att uppgiftsskyldighet införs. I sammanhanget kan noteras att stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund är skyldiga att lämna vissa grund- läggande uppgifter, bl.a. rörande näringsverksamhet, enligt lagen (2001:99) om den officiella statistiken. En mer samlad statistik om det civila samhället Den statistik som finns belyser viktiga delar av det civila samhället och dess verksamhet. Statistiken är dock fragmentiserad, delvis otill- räcklig och i vissa fall missvisande. Det klassificeringssystem som används i HIO-undersökningarna gör det svårt att avgränsa det civila samhällets organisationer från företag. Vidare finns det aspekter på det civila samhället som skulle vara viktiga att belysa men som inte omfattas av HIO. När det gäller uppgifter på sektorsnivå kan först påpekas att HIO- undersökningarna inte ger en fullständig bild. Dessa undersökningar omfattar endast en del av de det civila samhällets organisationer. Rampopulationen i HIO uppgick till 28 700 organisationer medan företagsregistret upptar 119 000 ideella föreningar, 2 336 regi- strerade trossamfund och 24 205 stiftelser, alltså betydligt fler organisa- tioner än HIO. Det är därför mycket osäkert om HIO-undersökningarna ger en bild som är representativ för de organisationer inom det civila samhället som är registrerade i stort. Det vore mycket värdefullt att få ett mer heltäckande underlag. Vidare utgör de organisationer som har organisationsnummer endast en del av samtliga organisationer inom det civila samhället. Som nämnts ovan har studier visat att det finns ett mycket stort antal ideella föreningar som aldrig skaffar organisationsnummer. troligen aldrig blir möjligt skapa en statistik som omfattar alla ideella föreningar som existerar, vore det intressant att närmare undersöka hur statistiken skulle kunna kompletteras med de organisationer som finns upptagna i register t.ex. bland kommunerna. SCB har framfört i sitt remissvar att ett register över organisationer som får statliga, kommunala och landstingsbidrag skulle kunna upprättas, men att det krävs resurser för ett sådant arbete. Många kommuner har register över verksamma organisationer och dessa uppgifter borde samlas in för att få en god täckning i Företagsdatabasen (), menar SCB. En annan brist med dagens HIO-undersökningar är att de registrerade trossamfunden inte ingår. Vidare omfattar undersökningarna inte arbetade frivilligtimmar, vilket vore en värdefull uppgift. SCB:s eget projekt och utförare inom vården, skolan och omsorgen har föreslagit att HIO-undersökningarna ska kompletteras i båda dessa avseenden. Inom ramen för projektet har också föreslagits att SCB ska inhämta uppgifter för att belysa den växande betydelse som organisationer inom det civila samhället och andra aktörer har som utförare av vård, omsorg och utbildning. Dessa uppgifter vore mycket intressanta som faktaunderlag för politiken för det civila samhället. Ytterligare ett problem med HIO-undersökningarna är de klassifi- ceringsproblem som beskrivits ovan som bl.a. får till konsekvens att vissa organisationer inom det civila samhället räknas som företag i statistiken och vice versa. Dessa problem borde kunna åtgärdas genom en klassificering som i högre grad överensstämmer med det internationella klassifikationssystemet för icke-vinstdrivande organisationer (Internatio- nal Classification of , ICNPO). Det är ange- läget för politiken för det civila samhället att statistiken om denna sektor tydligt kan avgränsa de icke-vinstdrivande aktörerna gentemot statistiken om det privata näringslivet respektive de offentliga sektorn. På individnivå är en central del i statistiken om det civila samhället uppgifter om befolkningens deltagande i föreningar och andra organi- sationer.