prop · GX031d3 · 2009-09-21 00:00:00 — Regeringen anser att FortV:s försäljningar genomförts affärsmässigt och att statens intressen tillvaratagits på ett bra sätt. FortV har presterat ett gott resultat. Myndighetens mätningar gällande kundnöjdhet visar på goda relationer med nöjda hyresgäster. Myndigheten har sammantaget genomfört sina uppdrag på ett tillfredställande sätt. De av 1991 beslutade lokalförsörjnings- och fastighetsreformerna, som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993, ligger fast. FortV ska inom ramen för målen anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar till följd av bl.a. försvarspolitiska beslut. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn av statens fastighetsförvaltning (dir. 2009:45). Syftet är att analysera grunderna för och organisationen av den nuvarande fastighetsförvaltningen samt lämna förslag till en mer effektiv struktur på statens 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen beslutade också att tillsätta en särskild utredare för att utvärdera och analysera gällande förordningar om statens fastighetsförvaltning (dir. 2009:46). De två utredarna ska redovisa sina uppdrag . Regeringen har inte för avsikt att förändra de grundläggande principerna för hyressättningen för statliga myndigheter. Regeringen avser dock även fortsättningsvis följa utvecklingen inom området för att långsiktigt säkerställa en effektiv fastighetsförvaltning och lokalförsörjning inom staten. SFV:s uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för myndigheten är att förvaltningen ska ske på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet, som fastigheternas värden i vid mening ska bevaras och utvecklas. Förvaltningen av fastigheter ska tillgodose primärverksamhetens behov av lokaler och optimera brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. SFV:s verksamhet finansieras med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bi- dragsfastigheter för underhållkostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. Större investeringar i pågående projekt och åren framöver beräknas stora investeringarna i samband med den planerade renoveringen och ombyggnaden av fastigheterna som utgör de s.k. regeringsbyggnaderna i . Planerade investeringar i andra fastigheter är lägre . Renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna omfattar i detta skede kvarteret 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Hela projektet beräknas innebära en investering om . Gamla på i planeras att byggas om för en framtida uthyrning. En potentiell hyresgäst finns. Investeringen beräknas till . Regeringen har beslutat om delar av investeringsramen för projektet. Byggnaderna och Kammarrättens hus i är tänkt att byggas om för att samla Regeringsrättens verksamhet. Investeringen beräknas till . Byggnad 102103 (minverkstaden och mindepartementet) på i behöver totalrenoveras. Renovering kommer att ske både invändigt och utvändigt. Renoveringen beräknas pågå till slutet av 2010. Investeringen beräknas till . Kammarrättens salar m.m. () byggs om för att samla Kammarrättens verksamhet med bl.a. fler förhandlingssalar. planeras att byggas om för att hyras ut som ambassad. Större investeringar som planeras av SFV och som inte är beslutade av regeringen I kvarteret i planerar SFV att genomföra vissa ombyggnationer. önskar utöka sin besökskapacitet och för detta krävs om- och tillbyggnad. SFV har undersökt förutsättningarna för att bygga om och uppgradera ambassadanläggningen i . Annexet i behöver utvecklas genom ombyggnation samt nybyggnation för att uppfylla hyresgästens behov. Före detta i behöver rustas upp i samband med att nuvarande hyresgäst lämnar lokalerna. Lokalerna kommer också att anpassas för ny hyresgäst. En ny ambassadanläggning planeras i . I kvarteret huvudbyggnad (gamla auktionskammaren) i behöver installationer moderniseras. Projektet är något osäkert och samordning måste ske med nuvarande eller ny hyresgäst. Kvarteret Munken i (Gamla Anatomicum och Laboratorium Chemicum) är tänkt att totalrenoveras i samband med att nuvarande hyresgäst lämnar lokalerna. Lokalerna kommer också att anpassas för ny hyresgäst. Västra stallet i kvarteret i (f.d. byggnader för konungens livgarde till häst) är i behov av en allmän upprustning i samband med att den nuvarande hyresgästen lämnar lokalerna. Lokalerna kommer också att anpassas för ny hyresgäst. I den fastighet som inrymmer i beräknas flera större arbeten med inomhusmiljön att genomföras i samband med installation av nytt scenmaskineri. Projektet är osäkert vad gäller starttid. En docka för en ubåt på i anslutning till i planeras att uppföras för Statens maritima museer. SFV undersöker olika alternativ vad gäller renoveringen. Ambassadörens residens i är i dåligt skick och behöver renoveras. Universitetsbiblioteket i behöver renoveras. I behöver FN-ambassadörens residens byggas om. Viss osäkerhet råder för projektets genomförande på grund av förändringen av generalkonsulatet i . Fysbotan i i behöver renoveras för att kunna hyras ut som kontor. I kvarteret planeras en ombyggnad av hus 1 i västra delen motsvarande den renovering som genomförts av husets östra del. I finns det en värmepanna för skogsflis som försörjer och några externa kunder. Pannan planeras att ersättas. I regeringskanslibyggnaden i kvarteret i (Fancoils) behöver ventilationen byggas ut. I behöver residenset byggas om för befintlig och ny hyresgäst. I planeras etapp 2 av tillbyggnader av att genomföras. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner investeringsplan för enligt tabell 8.5. Tabell 8.5 Investeringsplan för 20102012 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.6 pågående och planerade investeringar för 20102012 Projekt som är beslutade av regeringen1: Nya större planerade projekt som inte är beslutade av regeringen1: Kv Krubban, Västra gården, Fysbotan, 1, Projekten redovisas i fallande storleksordning med utgångspunkt i projektets totala omfattning. Där ingen ort anges är orten 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Planerade investeringar som understiger redovisas inte närmare i investeringsplanen men omfattningen av dessa beräknas variera . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån inom en ram av högst 12 i för investeringar i fastigheter m.m. Skälen för regeringens förslag: SFV disponerar en låneram i om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov, vara . Tabell 8.7 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för låneram (%) Tabell 8.8 Anslagsutveckling för 1:10 Bidragsfastigheter Anslaget används för underhållskostnader och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som förvaltas av SFV. avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. SFV förvaltar 92 bidragsfastigheter med ca 1 000 byggnader och anläggningar. I ungefär hälften av bidragsfastigheterna ingår parker och trädgårdar. Vidare ingår bl.a. kungliga slottsmiljöer, ytterligare ett antal slotts- och herrgårdsmiljöer, flera stora slottsparker, ett antal fästningsmiljöer, ruiner, kloster, bruksmiljöer och Vasaminnena. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också i bidragsfastigheterna. Tabell 8.9 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:10 Bidragsfastigheter Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. fick SFV belasta resultatet med i snitt för bidragsfastigheternas underskott. fick SFV därutöver belasta resultatet med ytterligare för säkerhetsåtgärder på vissa bidragsfastigheter. Mot bakgrund av att behovet av underhållsåtgärder är stort på bidragsfastigheterna uppfördes ett särskilt anslag på statsbudgeten 2007 och ytterligare resurser tillfördes för ändamålet. ökas anslaget med jämfört med tidigare aviserad plan. Anslagsjusteringen finansieras genom att levererar in en del av sitt balanserade resultat 2010. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och 2012 till . Som tidigare nämnts (se avsnitt 8.4) tillsatte regeringen en särskild utredare för att genomföra en översyn av statens fastighetsförvaltning. lämna sitt betänkande och regeringen har för avsikt att återkomma till frågan om bidragsfastigheterna i budgetpropositionen . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå ekonomiska avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20112012. Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. De ekonomiska bindningar det gäller är större enskilda underhållsprojekt där kostnaden överstiger . Övriga mindre projekt innebär inte några mer omfattande ekonomiska bindningar och bör betraktas som löpande. För att ett rationellt och planmässigt underhållsarbete ska kunna bedrivas bör regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå ekonomiska avtal för underhåll på bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst under 20112012. Tabell 8.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt så att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. FortV har också ansvar för att etablera, förvalta och avyttra byggnader, anläggningar m.m. för försvarets behov i samband med internationella fredsbevarande och humanitära insatser. Inom FortV:s uppdrag ryms också att bedriva fortifikatoriskt utvecklingsarbete så att kompetens för det svenska samhällets behov inom skydds- och anläggningsteknik kan utvecklas och säkerställas. FortV:s verksamhet finansieras främst med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner investeringsplan för enligt tabell 8.11. Tabell 8.11 Investeringsplan för 2010 2012 FortV:s huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastig- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.12 pågående och planerade investeringar för 20102012 Total utgift (Mkr) ledningscentral (för flera taxi- och rullbana för flyg anläggning för strid i infrastruktur, VA, vägar m.m. Förkortningarna för typ av investering står för följande: N (Nybyggnad), O (Ombyggnad), T (Tillbyggnad) NO (Ny- och Ombyggnad) Planerade investeringar som understiger redovisas inte närmare i investe- ringsplanen, men omfattningen av dessa beräknas uppgå till . försvarspolitiska inriktningsbeslut var 2007. Investeringsverksamheten inom FortV har varit låg i avvaktan på den försvarspolitiska inriktning fattat beslut om (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). och åren som följer kommer investeringar att ske i enlighet med den nya försvarspolitiska inriktningen. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån inom en ram av högst 9 i för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Skälen för regeringens förslag: FortV disponerar en låneram i om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov, vara . Tabell 8.13 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för låneram (%) 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Avsnittet avser den verksamhet som bedrivs inom och omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn. De övergripande målen för är att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system och till konsumentskyddet inom det finansiella området. De åtgärder som vidtas i detta syfte ska vägas mot eventuella negativa effekter på det finansiella systemets effektivitet. har genom riskanalyser, undersökningar, regelgivning, ingripanden och information bidragit såväl inom områdena systemstabilitet som konsumentskydd. har också bidragit genom att, i nära samarbete med regeringen, andra myndigheter i och utomlands, agera och hantera effekterna av den finanskris som blev akut . Vid sidan av det löpande, förebyggande tillsynsarbetet har under krisens akuta skede granskat såväl de svenska bankernas förmåga att praktiskt hantera akuta finansiella problem som de finansiella företagens största exponeringar. Inspektionen har också löpande informerat allmänheten och regeringen om läget i det svenska finansiella systemet och agerat för att förebygga ryktesspridning i media och på marknaden. Verksamhetens kostnader uppgick till . finansiering sker via anslag från statsbudgeten och myndigheten tar ut avgifter från de företag som står under tillsyn. Avgiftsinkomsterna förs till statsbudgetens inkomstsida. finansieras även genom avgifter som disponeras av myndigheten för prövning av tillstånd och anmälningar. Kostnaderna för de olika verksamheterna fördelas enligt tabellen nedan. I fördelningen ingår även de myndighetsgemensamma kostnaderna. Tabell 9.1 Procentuell fördelning av kostnader per verksamhet har tillsyn över 3 900 finansiella företag, 600 utländska finansiella företag i och över redovisningsinformationen från 300 börsbolag. Inom är tillsynen av de finansiella företagen och marknaderna en av huvuduppgifterna. förbrukades av myndighetens resurser inom verksamhetsgrenen tillsyn. Tillsynen delas upp i stabilitetstillsyn och marknadstillsyn. Båda tillsynsgrenarna innehåller konsumentskyddsaspekter. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tillsynen avseende gränsöverskridande finansiella företagsgrupper är en viktig del av den löpande tillsynen. Arbetet har bedrivits i grupper med tillsynsmyndigheter från flera EU-länder. har haft en central samordningsroll som ansvarig för hemlandstillsynen av systemviktiga bankgrupper. Inom ramen för EU samarbetet arbetar aktivt i flera sammanhang, främst inom de europeiska tillsynskommitté- erna. För bank finns CEBS (Committee of Supervisors), inom värdepapper finns CESR (Committee of Regulators) och för försäkringar och tjänstepensioner finns CEIOPS (). På global nivå deltar i arbetet inom flera organisationer vilka syftar till att skapa en gemensam, internationell regel- och tillsynsstandard på finansmarknaderna. Inom bankområdet finns (The Committe on Banking Supervision), för försäkringstillsynsmyndigheter finns IAIS (Supervisors), för värdepapperstillsyn finns IOSCO (Commissions) och för finansiella åtgärder mot penningtvätt finns FATF (Financial Action Task Force). tillämpar en strategi där företagen delas in i fyra riskklasser efter den påverkan de bedöms ha på det finansiella systemet, där riskklass I bedöms ha störst betydelse. Tabell 9.2 Totalt nedlagd tid i antal timmar på tillsynsaktiviteter i riskklasserna Det totala antalet timmar nedlagd tid på riskklasserna har ökat kraftigt, särskilt i riskklasserna II och III. Detta är ett resultat bl.a. av att resurserna till totalt sett har ökat , att vissa omklassificeringar har gjorts, samt omprioriteringar i samband med finanskrisen. Minskningen i riskklass I förklaras också av omklassificeringar och omprioriteringar. har i sin tillsyn redovisat utvecklingen avseende IT-incidenter inom de finansiella företagen. Granskningen visar att IT- avbrotten ökar hos vissa företag och minskar hos andra. konstaterar att det till stor del är samma företag som återkommande har ett stort antal avbrott. med många avbrott är sannolikheten således stor att de fortsätter ha en instabil IT-lösning. Totalt sett ligger antalet avbrott på en , men hög nivå konstaterar . Den tillsyn som utgått ifrån produktklassificeringen har utgjort av den totala tillsynstiden. Produkterna är indelade i tre grupper: produkter med ett högt tillsynsbehov, medelhögt behov respektive lågt tillsynsbehov. Den tillsynstid som lagts ner på produkter fördelas på produkter med högt tillsynsbehov, medelhögt behov och lågt behov. tillsynsarbete för att motverka penningtvätt och terrorismfinansiering genom platsundersökningar innebar att huvuddelen av värdepappersföretagens rutiner gällande penningtvätt granskats i samband med tillståndsverifieringen. En varning och en avgift om har meddelats av till en bank vars penningtvättsrutiner inte följde de krav som finns. Den direkta redovisningstillsynen av företag som är noterade på en reglerad marknad ska utföras av den börs som driver denna marknad. tillsyn är därför inriktad på att övervaka börsernas redovisningstillsyn. har undersökt börsernas rutiner för tillsynen och konstaterar att det är fortsatt viktigt att börserna löpande utvärderar sina resurser i frågan. konstaterar vidare att utvärderingen av börsernas årliga rapporter om redovisningstillsyn visserligen uppfyller ställda krav, men att förbättringsutrymme finns. I samband med den finansiella krisen har regelbundet granskat effekterna av regeringens insatser. granskar bl.a. att de åtgärder som beslutats enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut också kommer hushållens och företagens berättigade intressen till del. ska vidare granska att instituten inte på ett otillbörligt sätt använder det stöd som har lämnats i form av garantier eller kapitaltillskott. I granskning ingår även utvecklingen av institutens utlåning i andra länder, t.ex. utvecklingen av utländska dotterbolags utlåning och kreditförluster. Inom den konsumentinriktade tillsynen har prioriterat sparande i traditionell pensionsförsäkring, fondsparande och ansvarsförsäkring. har redovisat en bedömning av företagens rådgivning, information och klagomålshantering gentemot kunderna. bedömer att konsumentens ställning på finansmarknaden är god, trots de inbyggda intressekonflikter som finns mellan de finansiella företagen och deras kunder samt det utsatta läge som konsumenten per definition har vid användning av finansiella produkter. har haft i uppdrag att genom information och privatekonomisk utbildning stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden. Inom ramen för detta uppdrag har tillsammans med och genomfört en kampanj i ett antal gymnasieskolor under temat på cashen. Totalt besöktes 24 skolor runt om i landet . Cirka 4 000 elever och 750 lärare deltog i kampanjen. har vidare driftsatt portalen i syfte att sprida information om läromedel och utbildningsmaterial för ämnet privatekonomi, i första hand till lärare och andra utbildare. har också inom ramen för uppdraget deltagit i det särskilda pensionsråd som inrättats för samarbetet inom pensionsområdet och tillsammans med Aktiespararna bedrivit ett samarbete med tidningen på temat kunskap för bättre privatekonomi. har motsvarande uppdrag under innevarande budgetår. Reglerna som tar fram ska enligt målen vara enkla, tydliga och ändamålsenliga samt bidra till stabilitet och genomlysning av de enskilda finansiella företagen och till ett gott konsumentskydd. Varje föreskrift och allmänt råd har inom därför genomgått en språkgranskning för att reglerna ska bli så tydliga och enkla som möjligt utifrån 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Ändamålsenligheten har prövats genom behovsanalyser. Reglerna som tar fram ska utarbetas efter samråd med berörda intressenter. Insatserna ska dessutom sträva till att säkerställa en likformig tolkning av reglerna inom EU och att minska de administrativa kostnaderna för företagen i samband med regelgivningen. De föreskrifter och allmänna råd som beslutats av har därför föregåtts av en behovsanalys som bl.a. har syftat till att bedöma behovet av reglerna i förhållande till de administrativa kostnader dessa medför för företagen. Genom behovs- och konsekvensanalyser försöker säkerställa att relevanta marknadsmisslyckanden identifieras och att de regler som införs bidrar till stabiliteten i de finansiella företagen och ett gott konsumentskydd. bedriver en omfattande verksamhet med att ge olika typer av tillstånd för att bedriva finansiell verksamhet. tar även emot olika slags anmälningar från företagen. Handläggningen av denna verksamhet ska hålla hög kvalitet samt vara snabb och kostnadseffektiv. inkom 5 695 ärenden avseende ansökningar om tillstånd samt anmälningar till , motsvarande siffra var 6 119. Den totala genomsnittliga handläggningstiden låg på samma nivå som 2007. Tabell 9.3 Genomsnittlig handläggningstid för tillstånds- och anmälningsärenden Antal dagar/ärende har ett serviceåtagande för tillstånds- och anmälningsärenden, vilket anger ramar för den tid det ska ta att handlägga ett ärende av ett visst slag. behandlades av ärendena inom utsatt tid, motsvarande var . har förklarat att det försämrade resultatet beror på en stor personalomsättning i kombination med ett stort antal ingripandeärenden och den finansiella turbulensen . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ansvarar för den officiella statistiken inom finansmarknadsområdet. samlar in uppgifter från företagen, men produktionen av statistiken sköts av () på uppdrag. omfattas också av samarbetet på statistikområdet. Rådet för finansmarknadsstatistik, som inrättades 2007 med syfte att bland annat lämna synpunkter på utformning och utvecklingsbehov, består av kvalificerade användare av den aktuella statistiken. Rådet har diskuterat och gett synpunkter på det för och viktiga arbetet med de finansiella företagens inrapportering, som bedrivits inom ramen för uppdrag att minska företagens administrativa börda. ska medverka till goda förutsättningar för att bedriva finansiell verksamhet i och övriga . Inom detta område har tagit olika initiativ. Statskontorets rapport verksamhet och resurser 2009:7 Statskontoret har kartlagt verksamhet i förhållande till beslutade och planerade förändringar samt analyserat förutsättningarna för att effektivisera verksamheten. Statskontoret har även genomfört en jämförande analys av verksamhet och resurser mellan och ett urval av motsvarande tillsynsmyndigheter inom EU och övriga . Statskontoret gör bedömningen att skillnader i uppdrag och organisation gör att det inte är meningsfullt att jämföra kostnader och dimensionering för de studerade europeiska tillsynsmyndigheterna. Statskontoret anser att det finns delar av som kan behöva förstärkas, både tillfälligt och permanent, som det finns utrymme för effektivisering av kärnverksamheten. Statskontoret anser också att effektiviseringar kan och bör genomföras inom och att en diskussion bör föras om ambitionsnivån avseende den operativa tillsynen. har med anledning av -har haft en nära sam- Statskontorets bedömningar redovisat sina syn- verkan och en löpande dialog med den svenska finansbranschens organisationer bl.a. om ny regelgivning. pekar också på sin strävan att snabbt kunna handlägga tillståndsärenden för att underlätta etablering i . -Tillsynen över större koncerner med utlandsverksamheter har skett genom samarbete med utländska tillsynsmyndigheter. Fokus på konsumentskyddsfrågor har förstärkts i syfte att främja konsumenternas tillit och förtroende för som finansplats. -Alla företag som driver värdepappersrörelse är skyldiga att rapportera samtliga transaktioner med finansiella instrument som är upptagna till handel på en reglerad marknad. egenutvecklade system för övervakning av denna handel (transaktionsrapporteringssystemet) har tagits fram i samarbete med tillsynsmyndigheter i och . Även tillsynen kring OMX utvecklas inom . punkter och redogjort för planerade insatser (Fi2009/5045).