prop · GX031d5 · 2009-09-21 00:00:00 — Myndigheten har även utvecklat sitt samarbete med näringslivets organisationer och de fackliga organisationerna. Vidare informerar myndigheten valda grupper. Till exempel har brottsförebyggande projekt riktade mot ungdomar som är i riskzonen för svartarbete och för att hamna i organiserad brottslighet genomförts. En annan del av det brottsförebyggande arbetet avseende den grova organiserade ekonomiska brottsligheten har bestått i kriminalunderrättelseverksamhet. Denna har bland annat omfattat kartläggningar och analyser som legat till grund för myndighetens insatser mot den grova ekonomiska brottsligheten. För att förhindra möjligheten att skapa stora ekonomiska vinster genom brott har inrättat en brottsutbytesenhet för att i större utsträckning kunna spåra, förverka och återföra brottsvinster. Enheten har medverkat till kompetensutvecklingsinsatser vid de andra brottsbekämpande myndigheterna samt fortsatt att utveckla metodstödet och ökat graden av operativt stöd till åklagarna. deltar också tillsammans med Finanspolisen som svensk representant i EU:s samverkan inom brottsutbytesfrågor och utgör därmed Recovery Office (). Utvecklingen av de lokala brottsförebyggande råden arbetar med att stärka det lokala brottsförebyggande arbetet genom att göra systematiska forskningsgenomgångar. har man tagit fram publikationer och faktablad samt anordnat regionala konferenser med lokala beslutsfattare och polis i syfte att sprida kunskap. har genom att närvara i riskområden, på tider när risken för brottslighet bedöms som störst, bidragit till att öka tryggheten. Antalet lagföringar och förelägganden om ordningsbot för sjötrafikförseelser har ökat . Vidare har genomfört gränskontroll genom att patrullera gränsövergångsställena och att utföra kontroll av personers in- och utresa i enlighet med . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Inom det brottsförebyggande arbetet är samverkan helt avgörande för framgång. Enskilda aktörer kan göra viktiga insatser på egen hand, men för att nå brottsförebyggande effekter krävs en väl utvecklad samverkan mellan myndigheter och andra aktörer. Det är också av vikt att samtliga brottsförebyggande myndigheter fortsätter att utveckla sin förmåga att bedriva brottsförebyggande verksamhet. Effektiviteten måste öka för att resultaten därigenom ska förbättras. För att nå målet att antalet brott ska minska måste det lokala brottsförebyggande arbetet utvecklas ytterligare. Det är viktigt att effekterna av insatserna följs upp samt att kunskap om dessa sprids och att metodstöd tillhandahålls. I detta bör även fortsättningsvis ha en aktiv roll. Den gemensamma utmaningen att nå brottsförebyggande effekter förutsätter kontinuerlig utveckling och förbättring av arbetsmetoder samt samverkan mellan olika aktörer. Den satsning som regeringen har gjort på att det ska finnas 20 000 poliser 2010 har varit och är nödvändig för att stärka polisens förmåga att förebygga brott. Personaltillskotten som har skett vid polisen ska omsättas i konkreta resultatförbättringar i verksamheten. För att förbättra resultaten och kvaliteten i det brottsförebyggande arbetet är det viktigt att polisen fortsätter att följa upp och låter utvärdera vilka arbetsmetoder som är mest framgångsrika samt sprider kunskap om dessa. Regeringen vill betona vikten av en synlig och effektiv polis i hela landet. Detta är en förutsättning för att fler brott ska förebyggas och för att öka människors trygghet. Regeringen kommer noga att följa polisens arbete med att öka synligheten. Säkerhetspolisen ska fortsätta att utveckla sin förmåga att förebygga terroristattentat. Regeringen ser positivt på de nya arbetsmetoder Säkerhetspolisen har använt inom personskyddsområdet under verksamhetsåret. Uppdragets art kräver emellertid en ständig utveckling och effektivisering. I synnerhet är detta viktigt års riksdagsval. Allmänt om verksamheten och måluppfyllelsen Målet för verksamhetsområdet och lagföring var att brottsuppklaringen ska öka och att verksamheten ska bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet. De myndigheter som bidrar till måluppfyllelsen är polisen, Säkerhetspolisen, , , och Kriminalvården. Även , och bidrar till måluppfyllelsen. Domstolarnas handläggning av brottmål, som är en del i rättskedjan, ingår i verksamhetsområdet verksamhet. Regeringens analys och slutsatser av domstolarnas resultat redovisas i avsnitt 3.5.4 Dömande verksamhet. Säkerhetspolisens verksamhet, som även omfattar brottsutredning, redovisas i avsnitt 3.5.2 Brottsförebyggande arbete. Regeringens bedömning är att målet för verksamhetsområdet i allt väsentligt har uppfyllts. ökade antalet lagförda personer (beslut om åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse) jämfört med . Myndigheterna har fortsatt sitt utvecklingsarbete för att förbättra kvaliteten och effektiviteten i den brottsutredande verksamheten. Tabell 3.11 Kostnadsutvecklingen 20062008 Källa: Årsredovisningarna för Polisen, , och Kriminalvården. Samtliga myndigheter som redovisas inom verksamhetsområdet ökade sina verksamhetskostnader . Sammantaget ökade verksamhetskostnaderna med , vilket motsvarar en ökning med . Polisens kostnader inom verksamhetsområdet ökade med . kostnader uppgick till , vilket var en ökning med . , vilket motsvarar en ökning med nära i jämförelse med 2007. Kostnaderna för Kriminalvårdens häktesverksamhet ökade till . Ärenden som är resultat av polisingripande, så kallade ingripandebrott, uppvisade en stor ökning. Det gäller särskilt narkotikabrott. Även antalet anmälda våldsbrott ökade . Då ökningen främst utgörs av grövre våldsbrott som kräver mer omfattande utredningsåtgärder har detta inneburit att den tid som användes inom polisen för att utreda våldsbrott ökade . Denna utveckling har medfört att använde stora delar av sina resurser till att bekämpa våldsbrott (inklusive sexualbrott). Av samtliga avslutade brottmålsärenden avsåg sådana brott. användes av de tillgängliga resurserna till att bekämpa dessa brottstyper. använde av sina resurser för utredning och lagföring av de drygt 2 000 mängdbrottsärendena. Ett mängdärende är ett ärende som kan utredas och lagföras med en begränsad utredningstid och enligt en standardiserad utredningsmodell. Återstående av myndighetens resurser användes för handläggning av de drygt 2 400 kvalificerade ärendena, s.k. projektärenden och särskilt krävande ärenden. Dessa ärenden kräver betydligt fler utredningsåtgärder än ett mängdärende och är mer komplicerade. Antalet anmälningar om brott som kom in till polisen, , och ökade . Ökningen utgörs huvudsakligen av mängdbrott som till exempel skadegörelse, trafik- och narkotikabrott. Den ökning som rör spanings- och ingripandebrott beror på polisens ökade insatser och prioriteringar. För trafikbrotten beror dock ökningen nästan uteslutande på de hastighetsöverträdelser som inrapporterats via vägkameror. Polisen ökade det sammanlagda antalet ärenden som redovisades till åklagare och antalet personuppklarade brott. Antalet utfärdade förelägganden om ordningsbot minskade och antalet förenklade utredningar redovisade till åklagare minskade med en procent. Antalet öppna ärenden, det vill säga 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ärenden under handläggning, äldre än ökade marginellt Antalet bearbetade ärenden exklusive trafikärenden ökade . Till inkom närmare 203 000 ärenden . Det är en ökning med jämfört med . Ökningen består främst av bötesbrott, narkotikabrott och våldsbrott. totala ärendebalans minskade med till ca 74 000 ärenden . har på uppdrag av regeringen gjort en analys av ärendeinflödet. Analysen visar att de allvarliga och mer komplicerade brotten har ökat, men att det är de enklare brotten som utgör merparten av de brottsmisstankar som kommer in till . Av drygt 230 000 brottsmisstankar som åklagare fattade beslut om avsåg enkla ärenden. Antalet inkomna ärenden till ökade från knappt 4 200 till 4 500. Drygt 2 000 av de inkomna ärendena utgjordes av mängdärenden och knappt 2 500 av mer kvalificerade ärenden (projektärenden och särskilt krävande ärenden). Även antalet avslutade ärenden ökade från cirka 4 400 till drygt 4 700, vilket motsvarar en ökning på jämfört med föregående år. totala ärendebalans minskade i jämförelse med 2007. Måltillströmningen av brottmål till tingsrätterna ökade med (se avsnitt 3.5.4 Dömande verksamhet). Tabell 3.12 Inkomna brottsärenden 1 införde ett nytt ärendehanteringssystem varför uppgifterna i tabellen inte är jämförbara mellan åren. Medelgenomströmningstiden för ärenden hos polisen, som mäts från anmälningsdagen till dess att ärendet har avslutats hos polisen, ökade . Vid minskade den genomsnittliga genomströmningstiden jämfört med , från 36 . Ett annat mått på den genomsnittliga genomströmningstiden är tiden från inkommen polisanmälan till beslut i åtalsfrågan. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 tiden , vilket var en ökning jämfört med . Vid minskade genomströmningstiderna från 283 . Minskningen beror framför allt på att arbetsrutinerna förbättrats genom ett systematiskt metodutvecklingsarbete. Det bör i sammanhanget påpekas att de av och redovisade siffrorna inte är jämförbara med varandra. Tingsrätternas genomströmningstider för att avgöra av brottmålen uppgick , vilket är en förbättring av måluppfyllelsen med 0,5 månader i förhållande till 2007 (se avsnitt 3.5.4 Dömande verksamhet). Kriminalvården har genom ett utökat antal anstaltsplatser och förbättrade placeringsrutiner, minskat antalet klienter som avvaktar anstaltsplacering i häkte, och därmed ökat tillgängligheten på häktesplatser. Utredningsstödet blir allt viktigare Den kriminaltekniska verksamhetens betydelse för det brottsutredande arbetet blir allt större. Detta märks bland annat genom en fortsatt ökad efterfrågan på tjänster från (). utförde SKL knappt 79 000 uppdragsärenden åt rättsväsendet, vilket är fler än 2007. kortades handläggningstiderna för DNA-undersökningar ytterligare. har haft ett fortsatt ökat ärendeinflöde när det gäller ärenden avseende drograttfylleri och narkotikabruk. har och möjlighet att ta prov vid misstanke om sjöfylleri/rattfylleri vilket medför ett fortsatt ökat ärendeinflöde. har huvudansvaret för utfärdande av rättsintyg, det vill säga intyg efter kroppsundersökning av levande person eller yttranden över utdrag ur patientjournal. Antalet utfärdade intyg fortsatte att öka till drygt 7 000 intyg. Den totala uppklaringsprocenten ökade jämfört med och var , (med termen uppklarade brott avses personuppklarade brott samt tekniskt uppklarade brott till exempel att den misstänkte är under , att gärningen inte är brott eller att brott inte kan styrkas). Personuppklaringsprocenten uppgick till , vilket var en ökning med en procentenhet jämfört med föregående år. Vid ökade antalet lagförda personer med till närmare 134 000. Lagföringsandelen ligger , vilket den har gjort . Vid ökade antalet lagförda personer med , medan antalet lagförda ärenden ökade med . Källa: Brå:s officiella kriminalstatistik Antal misstänkta personer som har Polisens nationella utredningskoncept fortsatt att utvecklas och tillämpas. Särskilt fokus har riktats mot brottssamordning (samordning av brottsutredningar utifrån gemensamma faktorer som till exempel individer eller platser), utredningsåtgärder i nära anslutning till brottet och de lokala brottsplatsundersökarnas verksamhet. När det gäller brottsutredningsverksamheten har ytterligare intensifierat sitt samarbete med Polisen för att förbättra förundersökningarnas kvalitet. För att öka enhetligheten i rättstillämpningen har bland annat gjort organisatoriska förändringar och inrättat en riksenhet för miljö- och arbetsmiljöbrott samt koncentrat handläggningen av ekobrott till sex åklagarkamrar. har fortsatt att utveckla sina arbetsrutiner vad gäller handläggningen av mängdrespektive projektärenden vilket har lett till att myndighetens arbete effektiviserats ytterligare. För att bland annat förebygga allvarliga incidenter och förhindra rymningar och fritagningar har Kriminalvårdens samarbete med polismyndigheterna och utvecklats och förbättrats. Arbetsbelastningen på rättsväsendets myndigheter är fortfarande hög. Inflödet av ärenden i rättsväsendet har ökat markant . Merparten av ärendeökningen 2008 avser mängdbrottsärenden som trafikbrott, enkla narkotikabrott och enkla våldsbrott. För att möta det ökande ärendeinflödet till rättsväsendet är det viktigt att samtliga myndigheter prioriterar frågor om ökad effektivisering och samverkan. som ärendeinflödet ökat har antalet lagförda personer ökat . En förutsättning för att nå en ökad och effektiv lagföring är ett nära samarbete mellan polis och åklagare. Det är av stor vikt att arbetet med att höja lagföringen fortsätter med oförminskad kraft. Den totala genomströmningstiden från det att anmälan kommer in till dess att dom meddelas är fortfarande för lång. De brottsutredande myndigheternas långa handläggningstider är ett stort problem. Inte minst ur ett brottsoffersperspektiv är det angeläget att genomströmningstiderna kortas. Regeringen vill understryka vikten av att alla myndigheter inom rättsväsendet med kraft arbetar aktivt för att uppnå en så effektiv samlad verksamhet som möjligt. Myndigheterna bedriver ett systematiskt utvecklingsarbete för att förbättra och effektivisera brottsutredningsverksamheten. Detta arbete måste vara samordnat för att nå resultat. Det är angeläget att utvecklingsarbetet även omfattar organisatoriska och strategiska frågor. Regeringen vill betona vikten av att utvecklingsverksamheten ges en sådan inriktning att nedlagda resurser kommer myndigheternas kärnverksamhet till godo och att arbetet avspeglar sig i tydliga resultatförbättringar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Allmänt om verksamheten och måluppfyllelsen Det övergripande målet för Domstolar är att avgöra mål och ärenden med hög kvalitet och effektivitet och inom rimlig tid. har målet varit att balanserna och omloppstiderna ska minska väsentligt. För att mäta måluppfyllelsen används en struktur som innebär att mål sätts för hur i månader som det bör ta att avgöra av målen, det vill säga omloppstiden för den 75 percentilen. Inriktningen är att huvuddelen () av brottmålen i tingsrätterna och hovrätterna inte ska ta än att avgöra i respektive instans, att huvuddelen av tvistemålen inte ska ta att avgöra i respektive instans och att huvuddelen av målen i länsrätterna och kammarrätterna inte ska ta än att avgöra i respektive instans. Utöver regeringens verksamhetsmål sätter varje enskild domstol, i enlighet med den struktur som fastställer, egna verksamhetsmål. Måluppfyllelsen av regeringens mål Vid en jämförelse med 2007 förbättrade såväl tingsrätterna som hovrätterna omloppstiden för både avgjorda tvistemål och brottmål . Även vid länsrätterna och kammarrätterna har omloppstiden för avgjorda mål förbättrats . Trots att inget av domstolsslagen uppnådde regeringens verksamhetsmål avseende omloppstider har det skett en påtaglig förbättring av måluppfyllelsen, vilket är mycket positivt. Verksamhetsområdet inbegriper både verksamheten inom Domstolar och de transfereringar och övriga utbetalningar som utgörs av kostnader under anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Tabell 3.15 Kostnadsutvecklingen 20062008 (exkl. migrationsverksamhet) Källa: Domstolars årsredovisning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har verksamhetskostnaderna inom den dömande verksamheten ökat. Kostnadsökningarna beror på en anpassning av organisationen som är en konsekvens av den ökade måltillströmningen till domstolarna. Därutöver förklaras ökningen av ökade lokalkostnader i samband med att äldre lokaler ersatts med mer ändamålsenliga lokaler som uppfyller grundläggande krav på säkerhet. ökade kostnaderna för transfereringar och uppgick till . Ökningen förklaras främst av en ökad tillströmning av brottmål till domstolarna. Kostnaderna för offentlig försvarare utgjorde drygt hälften av anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Resterande kostnader under anslaget utgjordes av kostnader för rättshjälp enligt rättshjälpslagen, kostnader för målsägandebiträde, förvaltararvoden i konkurser, kostnader för bevisning, tolkar och parter, kostnader för offentligt biträde, samt kostnader för särskild företrädare för barn, god man, rådgivning, ersättningsgaranti för bodelningsförrättare samt bouppteckningsförrättare och likvidator. Inkomna, avgjorda och balanserade mål har det totala antalet inkomna mål till domstolarna ökat. ökade antalet inkomna mål . Samtliga domstolsslag förutom länsrätterna hade ett ökat antal inkomna mål. Vid Regeringsrätten ökade antalet inkomna mål , vid tingsrätterna , vid och vid hovrätterna och kammarrätterna vardera. Minskningen av antalet inkomna mål vid länsrätterna 2008 var . Ärendetillströmningen till hyres- och arrendenämnderna ökade med jämfört med föregående år. Även ärendetillströmningen till har ökat något. Domstolarna avgjorde sammantaget fler mål 2008 än 2007, en ökning med . Samtliga domstolsslag ökade antalet avgjorda mål. Vid Regeringsrätten ökade antalet avgjorda mål , vid tingsrätterna , vid hovrätterna , vid kammarrätterna , vid Högsta domstolen och vid länsrätterna . Det totala antalet avgjorda mål ökade så kraftigt att domstolarnas samlade balanser minskade i stor omfattning. Det totala antalet balanserade mål minskade . Balansminskningen var störst vid länsrätterna och Regeringsrätten, som minskade sina balanser . Balanserna minskade även vid kammarrätterna och hovrätterna. Vid tingsrätterna ökade balanserna något, medan Högsta domstolens balanser ökade kraftigt. Tabell 3.16 Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 20062008 Domstolarnas omloppstider för den 75 percentilen framgår av tabellen nedan. Tabell 3.17 Uppfyllelse av regeringens verksamhetsmål (omloppstid i månader för avgjorda mål, 75 percentilen,) Tvistemål exkl. gem. ökade det totala ärendeinflödet till Domstolar med nästan 11 400 mål jämfört med (motsvarande en ökning ). Antalet inkomna mål ökade för samtliga domstolsslag utom länsrätterna. hade Regeringsrätten, där antalet inkomna mål ökade . Domstolar avgjorde 21 500 fler mål än , vilket innebär en ökning av antalet avgjorda mål . Samtliga domstolsslag avgjorde fler mål än . Störst ökning av antalet avgjorda mål hade Regeringsrätten där ökningen var . Den kraftiga ökningen i antalet avgjorda mål resulterade i att de totala balanserna minskade med drygt 13 100 mål (motsvarade jämfört med föregående år). Balanserna minskade vid samtliga domstolsslag utom vid tingsrätterna, där balanserna ökade marginellt, och , som hade en kraftig balansökning om . Balansminskningen var störst vid länsrätterna och Regeringsrätten, där den uppgick till . Samtliga domstolsslag har vidare markant förbättrat sina omloppstider . Detta kan förklaras av den kraftiga minskningen av domstolarnas balanser. Sammantaget har domstolarnas uppfyllelse av regeringens verksamhetsmål förbättrats . har regeringen gett domstolarna ekonomiska möjligheter att genom tillfälliga insatser fokusera på att minska målbalanserna och komma tillrätta med långa omloppstider. I huvudsak har det handlat om att generationsväxla personal genom en dubblering av anställda . Vidare har en särskild förstärkningsstyrka bidragit till tillfälliga avarbetningsinsatser vid olika domstolar. Enskilda domstolar har också genom organisationsförändringar och förändrade arbetssätt sett positiva effekter på balanser och handläggningstider. fastställdes att den s.k. överbalansen i domstolarna uppgick till cirka 37 500 mål som skulle arbetas ner till . Totalt sett har balanserna minskat med 20 500 mål . Om inte måltillströmningen ökat hade balanserna minskat med nästan 32 000 mål, vilket är nära den uppställda målsättningen. De satsningar som gjorts för att minska målbalansen har således gett positiva resultat. De av regeringen fastställda verksamhetsmålen uppfylls emellertid inte. Målbalanserna är således fortfarande höga och handläggningstiderna för långa. Den huvudsakliga anledningen till att domstolarnas omloppstider fortfarande generellt sett är högre än regeringens verksamhetsmål är den 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 balanssituation som domstolarna befunnit sig i. Målökningar, målens svårighetsgrad och målstockens sammansättning utgör faktorer som påverkar domstolarnas förutsättningar att uppnå verksamhetsmålen När balanser byggs upp försämras målstockens åldersstruktur, vilket leder till längre omloppstider. Måltillströmningen förväntas fortsätta vara stor, vilket kommer att påverka såväl målbalanserna som omloppstiderna. Arbetet med att hålla balanserna på en rimlig nivå och minska omloppstiderna måste bedrivas med ett långsiktigt perspektiv. Allmänt om verksamheten och måluppfyllelsen Kriminalvården verkar som enda myndighet inom detta område. Målen för verksamhen är två, dels ska påföljder verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt, dels ska antalet återfall i brott minska. Indikatorer för att kunna mäta måluppfyllelsen avseende säkerhet och humanitet är bland annat antalet rymningar direkt från anstalt och antalet rapporterade incidenter. En särskild utredare har vidare fått i uppgift att följa upp Kriminalvårdens arbete med att effektivisera verksamheten (se avsnitt 3.4.2 och 3.4.6). Indikatorer avseende det återfallsförebyggande arbetet är bland annat andelen klienter med verkställighetsplaner, andelen klienter som deltagit i brotts- eller missbruksrelaterade program, andelen klienter som under verkställigheten blivit föremål för utslussningsåtgärder samt omfattningen av deltagande i strukturerad sysselsättning. Regeringen bedömer sammantaget att målen i huvudsak har uppnåtts. Satsningar på innehållet i verkställigheten har gett resultat i form av fler fullföljda kurser och utfärdade betyg i klientutbildningen samt ett ökat deltagande i brotts- och missbruksrelaterade program. På säkerhetsområdet har ett framgångsrikt arbete bland annat resulterat i att antalet rymningar fortsatt minska . Avgörande för ett meningsfullt verkställighetsinnehåll är att de individuella behoven och förutsättningarna identifieras i ett tidigt skede. Resultaten visar att kriminalvårdens klienter såväl i anstalt som i frivård till övervägande del haft en plan för sin verkställighet. Verkställighetsplanens centrala roll som 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 instrument i det återfallsförebyggande arbetet ställer höga kvalitetskrav och regeringen kommer noga att följa myndighetens arbete med att säkerställa att klienternas verkställighetsplaner håller en god kvalitet. Att klienternas verkställighetsplaner håller en hög kvalitet är också en grundförutsättning för att myndigheten ska kunna följa upp resultatet av gjorda insatser. Verksamheten omfattar anstalts-, frivårds- och transportverksamheterna inom . I verksamheten ingår även den transportverksamhet som finansieras under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. har kostnaderna för verksamheten ökat i löpande priser och uppgick till . Kriminalvården har vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med den mycket ansträngda platssituationen inom anstalter och häkten. De rymningar som inträffade har också inneburit att Kriminalvården vidtagit en rad åtgärder för att förstärka säkerheten på häkten och anstalter. Tabell 3.18 Kostnadsutvecklingen 20062008 Källa: Kriminalvårdens årsredovisning. var antalet intagna i fängelse i medeltal 4 675, beläggningen låg därmed på samma nivå som 2007. Diagram 3.1 Beläggning i anstalt (i medeltal) 19992008 Källa: Kriminalvården. var antalet frivårdsklienter i genomsnitt 13 634. har medelantalet frivårdsklienter ökat med drygt en procent. Förebygga återfall i brott En plan för verkställigheten Kriminalvården har förändrat sina arbetsmetoder och tagit steget mot en mer strukturerad verksamhet som syftar till minskade återfall i brott. Nya metoder har införts för att höja kvaliteten på områden som riskbedömning och motivationshöjande åtgärder. Genom de nya arbetsformer som införts för att planera verkställigheten har Kriminalvården redan från början större fokus på frigivningen.