prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — finns inte någon möjlighet för elever att överklaga ett satt betyg eller att få det omprövat. Ur rättssäkerhetshänseende skulle en sådan möjlighet kunna vara motiverad. Regeringen avser därför att tillsätta en särskild utredare med uppgift att utreda och föreslå hur en rätt för elever att få sina betyg omprövade kan införas. avser regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå hur införandet av en försöksverksamhet avseende flexibel skolstart i kan genomföras. Regeringen avser även att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa en anmälningsplikt om missförhållanden i skolan, motsvarande den s.k. Regeringen avser att tillsätta en utredning för att se över reglerna om sekretess i skolan utifrån den ökade dokumentationen kring elever i skolan. Utredaren ska lämna förslag på hur sekretessreglerna bör ändras utifrån det utökade behovet av att skydda känsliga uppgifter. Utredningen ska även se över vissa andra frågor om sekretess på skolans område, bl.a. om det finns skäl att samordna sekretessen inom förskolan och skolbarnsomsorgen med reglerna för skolan och om sekretessregleringen kring nationella prov behöver förändras. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har tillsatt en utredning för att utreda hur barn som vistas utan tillstånd i landet ska få rätt till skolgång (U 2009:3, dir 2009:71). Utredningen ska redovisas senast . Regeringen avser även att tillsätta en utredning om fristående sameskolor. redovisade en tematisk analys av ungas levnadsvillkor och upplevelse av sin situation i ett antal utanförskapsområden med fokus på bl.a. utbildning. har därefter fått i uppdrag att genomföra en fördjupad analys. Uppdraget ska redovisas . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Förskolan och annan förskoleverksamhet Svensk förskola är internationellt erkänd för sin höga kvalitet och tillgänglighet för så gott som alla barn. Den är unik med sitt samspel mellan omsorg, lärande och lek. Tillsammans med föräldrarnas fostran bidrar förskolan till att barnen utvecklas och lägger därmed grunden för framtida skolgång. Men förskolans potential kan nyttjas ännu bättre och likvärdigheten i kvalitet behöver öka. Under det senaste årtiondet har det pedagogiska inslaget i förskolan fått en allt större betydelse. Tidig pedagogisk stimulans ökar barns förmåga och lust att lära. Inte minst kan barnens språkliga utveckling gynnas. Regeringen vill fortsätta att utveckla förskolan för att stärka kvaliteten. Regeringen har presenterat ett antal åtgärder för att utveckla och stärka förskolans pedagogiska uppdrag. Bl.a. avser regeringen att förbättra utbildningen till förskollärare (se avsnitt 4.11.7) och förtydliga läroplanen för förskolan. Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag på förtydliganden och kompletteringar av vissa mål i förskolans läroplan. Vidare ska föreslå hur förskollärarnas ansvar kan förtydligas i läroplanen och ge förslag på riktlinjer för uppföljning och utvärdering av förskolans verksamhet. Uppdraget ska redovisas till . Genom en särskild fortbildningssatsning förskolelyftet ska förskollärare och barnskötare samt personal med pedagogiskt ledningsansvar i förskolan ges möjlighet att förstärka sin kompetens. Fortbildningen ska framför allt inriktas på de delar som ska förtydligas i läroplanen. beslutade att införa allmän förskola även för treåringar fr.o.m. (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det innebär att alla barn ska erbjudas minst 525 avgiftsfria timmar i förskola fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Grundtanken är att fler barn än tidigare ska få tillgång till pedagogisk verksamhet. Ingen familj ska behöva avstå från att låta sitt barn delta i förskolans verksamhet för att det saknas pengar. Barn är olika och har olika behov. Även familjers behov varierar. För att utveckla mångfalden inom förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg har beslutat att införa en barnomsorgspeng (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Genom att kommuner görs skyldiga att ge bidrag även till pedagogisk omsorg i enskild regi, exempelvis familjedaghem, får varje familj möjlighet att i större utsträckning bestämma vilken typ av verksamhet deras barn ska delta i. Lagändringen trädde i kraft . Försöksverksamhet med lokala styrelser Förordningen (1996:605) om försöksverksamhet med lokala styrelser i och den obligatoriska särskolan innebär att elevernas vårdnadshavare deltar i aktuell försöksverksamhet och är i majoritet. Försöksverksamheten har förlängts t.o.m. i avvaktan på förslaget om en ny skollag. Skollagen är ett av de viktigaste styrdokumenten i det svenska utbildningsväsendet. Sedan regeringen tillträdde har en arbetsgrupp inom , Skollagsberedningen, arbetat med ett förslag till en ny skollag. Gruppens förslag, Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (Ds 2009:25), omfattar utbildning från förskola t.o.m. vuxenutbildning. Förslaget remitterades till ca 140 remissinstanser vilka ska inkomma med svar . Regeringen bedömer att den nya skollagen kan börja tillämpas . Den nya skollagen bedöms i vissa fall medföra ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn. Regeringen anser därför att medel bör tillföras kommunsektorn. Bl.a. beräknar regeringen att 2011 och avsätts för förstärkt elevhälsa samt att 2011 och avsätts för ökad rätt till skolbibliotek. Bättre statistik och utvärdering För att kunna följa utvecklingen inom utbildningssystemet samt utvärdera utbildningssatsningars effekter på elevers måluppfyllelse krävs tillgång till statistik på individnivå. Inom utbildningssektorn finns statistik insamlad på individnivå för flertalet skol- och utbildningsformer. Tillgång till sådan statistik inom samtliga verksamhetsformer gör det möjligt att kunna följa individer genom hela utbildningssystemet. Regeringen avser att ge berörda myndigheter inom området i uppdrag att utreda behovet av och tillgång till sådan statistik som saknas eller inte är lätt åtkomlig. Reformer och åtgärder bör följas upp och utvärderas utifrån de intentioner som legat till grund för besluten. Större ekonomiska satsningar inom utbildningsområdet måste även kunna analyseras ur ett effektivitets- och samhällsekonomiskt perspektiv. Det finns också ett stort behov av att lärare får tillgång till forskningsresultat med relevans för skolans måluppfyllelse. Inom förskole- och skolområdet behövs även en mer samlad tillgång till information om utvärderade och kvalitetsgranskade metoder och arbetssätt. Mot denna bakgrund finns det ett behov av att utreda hur utvärderingsverksamheten inom utbildningsområdet kan utvecklas, kvalitetssäkras och organiseras. Regeringen har därför utsett en särskild utredare som ser över nuvarande resurser och myndighetsstruktur för utvärdering inom utbildningsområdet (U 2008:10). Uppdraget ska redovisas . I särskolan får barn och ungdomar med utvecklingstörning den specialistkunskap och gemenskap som krävs för en trygg studiegång. Särskolan ska därför bevaras som egen skolform. Det är av största vikt att endast elever som tillhör särskolans personkrets tas emot isärskolan. En särskoleplacering ska föregås av en noggrann och professionellt genomförd utredning. Regeringen avser att tydliggöra detta i den nya skollagen. har en försöksverksamhet med rätt för barnets vårdnadshavare att tacka nej till en erbjuden plats i den obligatoriska särskolan bedrivits. Detta regleras i lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång. I denna budgetproposition föreslår regeringen att försöksverksamheten förlängs t.o.m. utgången av (se avsnitt 5.3). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 att denna möjlighet ska bli permanent i det kommande förslaget till skollag. Undantag bör kunna göras om det finns synnerliga skäl med hänsyn till barnens bästa. Regeringen anser också att undervisningen i särskolan i större utsträckning ska vara inriktad på elevernas kunskapsutveckling. har genomfört insatser för att stärka kunskapsbedömningen i särskola och vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare som ska lämna förslag till en framtida utformning av gymnasiesärskolan. Utgångspunkten för utredarens arbete ska vara en anpassning till den struktur som regeringen föreslagit när det gäller gymnasieskolan. Utveckling av den statliga specialskolan Alla barn i har rätt till en utbildning som ger förutsättningar att nå målen för utbildningen. En viktig princip för regeringens politik är att skapa en skola där den enskilda elevens behov och önskemål så långt som möjligt får styra och där organisation och utformning av undervisningen tillåts variera utifrån detta. Därför har regeringen bl.a. infört två nya specialskolor, med specialistkompetens för barn med flera funktionshinder. I betänkandet Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30) föreslog utredaren att hela specialskolan skulle bli mer flexibel. Utredaren föreslog att elever skulle kunna få sin utbildning delvis i den statliga specialskolan, delvis i kommunens grund- eller särskola. Innan förslag kan lämnas behöver frågan emellertid beredas ytterligare. En ökad flexibilitet för elever i specialskolan är av stor betydelse för att kunna möta varje barns enskilda behov. Regeringen har därför för avsikt att tillsätta en utredning för att skyndsamt kunna återkomma med förslag på detta område. En viktig del av minoritetspolitiken är att stödja de nationella minoritetsspråken så att de hålls levande och att minoriteterna kan överföra sitt språk och sin kultur till nästa generation. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 I detta syfte har regeringen utökat rätten till modersmålsundervisning i finska och jiddisch fr.o.m. /09. Dessa språk jämställs nu med övriga minoritetsspråk. För att stärka tillgången till läromedel på minoritetsspråken har regeringen gett i uppdrag att undersöka behovet samt stödja utveckling och produktion av läromedel för de nationella minoriteterna (dnr U2007/7921/S). Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att göra en förnyad bedömning av läromedelsituationen när uppdragen slutredovisats. I uppdrag om förtydligande av läroplanen för förskolan (dnr U2008/6164/S) är en av utgångspunkterna barnens språkutveckling vad gäller så väl svenska som de nationella minoritetsspråken. För att kunna tillhandahålla undervisning i modersmål trots att lärare med utbildning för ämnet saknas bedömer regeringen att distansundervisning kan vara en väg att gå. Regeringen har därför gett i uppdrag att föreslå hur distansundervisning för elever som är bosatta i ska få anordnas (dnr U2008/1675/G, U2007/2910/G). Verket föreslog att distansundervisning får erbjudas när den egna skolan saknar tillräckligt elevunderlag eller när lärare med adekvat utbildning saknas inom kommunen. För de statliga skolformerna sameskolan och specialskolan medgav inte utredningstiden att ett tillräckligt underlag kunde tas fram. Regeringen har därför gett i uppdrag att föreslå hur distansundervisning ska få anordnas i sameskolan och specialskolan (dnr U2009/3411/G). Uppdraget ska redovisas . Satsningen skapande skola introducerades och syftar till att integrera kulturella och konstnärliga uttryck i skolans lärande samt att bidra till en ökad måluppfyllelse i skolan. Satsningen innebär en tydligare samordning mellan skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål vad gäller barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande. Genom satsningen ökar möjligheten för alla barn oavsett förutsättningar att få del av kulturella upplevelser och få möjlighet till eget skapande. Satsningen bidrar till att kulturen integreras i skolans verksamhet och inte enbart betraktas som ett tillfälligt avbrott i den ordinarie undervisningen. Bidraget fördelas av . Regeringen bedömer i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) att Skapande skola bör byggas ut till att, utöver årskurserna 7- 9, även omfatta årskurserna 4-6. Regeringen föreslår därför att ytterligare medel tillförs anslaget till så att anslaget uppgår till ca . Regeringens ambition är att satsningen successivt ska utvidgas till att omfatta alla elever i . Intresset för bidraget är stort och under de tre ansökningsomgångarna som genomförts har 253 kommuner och 108 fristående skolor ansökt om bidrag minst en gång. står inför en ökad global konkurrens om jobb och investeringar. Det behövs därför ett bättre företagsklimat, fler företagare och större utrymme för entreprenörskap i alla delar av landet. Entreprenörskap handlar inte bara om att starta och utveckla företag, utan också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. Entreprenöriella egenskaper är kvalitéer som alla människor oavsett om de är elever, företagare eller anställda har nytta av. presenterade regeringen en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. I propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) betonar regeringen även gymnasieskolans ansvar att ge eleverna kunskaper om entreprenörskap. har fått i uppdrag att stödja och stimulera arbete inom entreprenörskapsområdet. Totalt bör anvisas för ändamålet. har även fått i uppdrag att kartlägga, analysera och sprida erfarenheter av huvudmännens arbete kring entreprenörskap. överlämnade sitt betänkande Ta klass (SOU 2009:27) . Betänkandet innehåller förslag som syftar till att skapa en yrkesdansarutbildning av internationell klass, bl.a. att Dansarskolan införs som ny skolform i det offentliga skolväsendet som ett alternativ till årskurser 49 och gymnasieskolan. Betänkandet har remissbehandlats. Bättre kunskaper i matematik, naturvetenskap och teknik Om även ska ha en livskraftig basindustri måste svenska ungdomars intresse för och kunskaper i matematik, naturvetenskap och teknik förbättras. För att komma till rätta med problemen beräknar regeringen att bör avsättas för matematik, naturvetenskap och teknik (MNT) under 20092011. I MNT- satsningen ingår flera olika delar. En stor del fördelas som stimulansbidrag till kommunala och fristående skolor för att utveckla undervisningen i matematik enligt förordningen (2009:313) om statsbidrag för utveckling av matematikundervisning. har fått i uppdrag att analysera hur undervisningen i naturvetenskap och teknik i kan bli bättre och hur övergången mellan gymnasieskolan och högskolan kan underlättas (dnr U2009/914/G). Nationellt centrum för matematikutbildning vid medverkar genom olika stödinsatser. Regeringen har dessutom, genom Teknikdelegationen, tagit initiativ till en nationell kampanj för att få fler ungdomar att vilja läsa dessa ämnen. Många av de långsiktiga insatserna som regeringen genomför på området har beskrivits utförligt i budgetpropositionen . fattade beslut om propositionen Offentliga bidrag på lika villkor (prop. 2008/09:171, bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09:280). Ändringarna i skollagen och förordningen (1996:1206) om fristående skolor trädde i kraft . De nya reglerna ska tillämpas i kommunernas budgetarbete och gälla bidrag som avser 2010. Med detta har det tydliggjorts hur bidragen till enskilda förskolor, fritidshem och förskoleklasser samt friskolor ska beräknas, dvs. enligt samma principer som kommunen tillämpar vid fördel- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 ningen av resurser till den egna verksamheten av motsvarande slag. har huvudmän för enskilt bedriven verksamhet fått möjlighet att överklaga en kommuns beslut om bidragets storlek till allmän förvaltningsdomstol enligt förvaltningslagens (1986:223) regler, en möjlighet de tidigare saknat. Ungdomar som står i begrepp att göra viktiga val måste få stöd och saklig information om både utbildningsvägar och utsikterna på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att den information och vägledning som erbjuds eleverna inte alltid är tillräcklig. 2008/09:199, som överlämnades till , föreslår regeringen att begreppet studie- och yrkesorientering ska bytas ut mot studie- och yrkesvägledning i skollagen. Huvudmannen ansvarar för att elever i , gymnasieskolan och specialskolan samt i fristående skolor som anordnar motsvarande utbildning har tillgång till sådan kompetens att elevernas behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. har haft i uppdrag att ge stöd till ett urval av kommuner och skolor för att utveckla kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen. redovisade uppdraget (dnr U2009/2976/G). gav ut allmänna råd om studie- och yrkesvägledning. Syftet med de allmänna råden och kommentarerna är att de ska bidra till att förbättra studie- och yrkesorienteringen inom samtliga skolformer så att verksamheten blir likvärdig och av hög kvalitet i hela landet. Vuxenutbildningen är viktig, både för samhället och för de enskilda individernas livslånga lärande. För att möta lågkonjunkturen och större ungdomskullar har regeringen bl.a. beslutat att kraftigt öka antalet utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 ofta fått stå tillbaka för mindre kostnadskrävande teoretiska utbildningar, trots att yrkesutbildningen har visat sig vara en effektiv väg till jobb. Efterfrågan på kvalificerad yrkeskompetens som inte är av högskolekaraktär behöver mötas och utbildningarnas kvalitet säkerställas. Därför har efter regeringens förslag beslutat att en yrkeshögskola ska starta och även förstärkt resurserna så att antalet årsplatser ökar. Vid sidan om yrkessatsningarna prioriterar regeringen att förbättra svenskundervisningen för invandrare (sfi). Språket är nyckeln till integration och en utbildning av hög kvalitet är grunden för att invandrare snabbt ska kunna komma in i det svenska samhället. 4.2.1En yrkeshögskola har bildats För att säkra kvaliteten i de eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte utgör högskoleutbildningar bildades Myndigheten för . Fr.o.m. finns ett nytt regelverk för eftergymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan. Regelverket administreras fr.o.m. av Myndigheten för som därmed fattar beslut om att en utbildning ska få ingå i . Alla yrkeshögskoleutbildningar (yh-utbildningar) är studiemedelsberättigande. De som studerar på en yhutbildning kan således ansöka om studiestöd. Utbildningsformerna kvalificerad yrkesutbildning, påbyggnadsutbildning och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken kommer att upphöra och ersättas med . kommer ärenden avseende dessa utbildningsformer, bl.a. när det gäller tidigare beviljade statsbidrag, att hanteras av Myndigheten för . Även de s.k. kompletterande utbildningarna kommer fr.o.m. att administreras av Myndigheten för , men för dem kommer tills vidare tidigare regelverk att gälla. förbättrar rättssäkerheten för studerande, eftersom systemet blir mer överblickbart och enhetligt, och den skapar förutsättningar för en tydligare uppföljning och utvärdering av utbildningarna. Den nya innebär också ökad transparens och rättssäkerhet för de företag, kommuner, högskolor m.fl. som anordnar yh-utbildningar. Efterfrågan på kvalificerad yrkesutbildning har ständigt ökat inom de flesta branscher. Införandet av ger möjlighet till ökad effektivitet och nationell prioritering av utbildningar inom systemet. Det innebär att de eftergymnasiala yrkesutbildningarna som inte utgör högskoleutbildningar i större utsträckning styrs mot arbetslivets behov av rätt kompetens och hög kvalitet. I tabell 4.1 beskrivs befintliga och föreslagna satsningar på yrkesvux och . 4.2.2Vuxenutbildningen stärker individens position på arbetsmarknaden Det offentliga utbildningssystemet är viktigt för att mildra effekten av arbetslöshet. Personer som drabbas av arbetslöshet måste kunna förnya och fördjupa sina kunskaper, så att de står bättre rustade att få ett nytt arbete. När efterfrågan på arbetskraft minskar, som i rådande internationella lågkonjunktur, riskerar särskilt individer med svag förankring på arbetsmarknaden, exempelvis individer med kort eller ofullständig utbildning, att förlora sitt arbete. I budgetpropositionen , propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) och proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99) föreslog regeringen en kraftfull satsning på yrkesutbildningar. Vad avser perioden 20092011 aviserades att totalt nära inklusive studiestöd skulle avsättas för yrkesinriktad utbildning, vilket motsvarar ca 30 000 årsplatser. Därutöver aviserades att skulle avsättas för . Eftersom alla studerande inom vuxenutbildningen inte studerar på heltid eller på sammanhållna studievägar kommer satsningen att nå ett betydligt större antal individer. Kommunerna har även möjlighet att inom ramen för satsningen på yrkesvux erbjuda yrkesinriktad svenskundervisning kopplad till utbildningen på yrkeskurserna. Stora årskullar lämnar gymnasieskolan och många av eleverna väntas söka in på vuxenutbildning, yrkeshögskola samt universitet och högskolor. minskar efterfrågan på arbetskraft, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 vilket sammantaget ökar behovet av ännu fler utbildningsplatser. Mot denna bakgrund föreslår regeringen medel för en utökad satsning dels på yrkeshögskoleutbildning, dels på yrkesvux inom den kommunala vuxenutbildningen. Satsningen på yrkesvux kommer även att ge kommunerna möjlighet att i viss omfattning erbjuda behörighetsgivande teoretiska kurser. Tabell 4.1 Föreslagna utökade medel och totalt antal årsplatser inom yrkesvux och 2009 - 2011 2 Åtgärder för jobb och omställning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Det ska också vara möjligt för den som läst en studieförberedande utbildning att växla om för att få en gymnasial yrkesutbildning. I målgruppen ingår, liksom tidigare, även nyanlända invandrare som behöver läsa svenska som är anpassad till den valda yrkesinriktningen. Vad gäller den föreslagna utökning av yrkeshögskoleutbildningar ska en högre andel av utbildningarna än tidigare vara som längst ettåriga. beräknar regeringen att nära tillförs, inklusive studiestöd, till den kommunala vuxenutbildningen. Vidare avser regeringen att öka resurserna till yrkeshögskoleutbildningarna med totalt , inklusive studiestöd, . Totalt innebär den planerade satsningen på yrkesvux ca 10 000 årsplatser respektive 2011. Regeringen bedömer att utgiften, inklusive studiestöd, blir och . Antalet årsplatser inom bör ökas med ca 3 000 årsplatser och . Satsningen inklusive studiestöd omfattar 2010 och bör omfatta 2011. Tillsammans med regeringens tidigare satsningar på yrkesinriktad vuxenutbildning samt de satsningar som föreslås och aviseras i denna proposition beräknas totalt ca inklusive studiestöd tillföras . Det motsvarar drygt 54 000 årsplatser . Antalet studerande som kan erbjudas utbildning kommer att vara betydligt fler än antalet planerade årsplatser. Sammantaget betyder förslagen att regeringen gör en kraftfull satsning för att förbättra möjligheterna till yrkesinriktad vuxenutbildning och därmed minska risken för arbetslöshet. Regeringen avser att noga följa hur de riktade statsbidragen används och hur de totala volymerna för yrkesvux utvecklas framöver. språkkunskaper i hög grad påverkar möjligheten att få ett arbete och integreras i samhället. För att förbättra kvaliteten inom sfi har fått i uppdrag av regeringen att utveckla nya nationella slutprov för kurserna B, C och D. Proven ska vara IT-baserade och vara möjliga att använda fr.o.m. . Sfi-lärarnas kompetens är avgörande för resultaten och sfi-lärarnas möjlighet att fortbilda sig inom ramen för lärarlyftet fortsätter. har tagit fram ny officiell statistik för sfi. Den kommer att möjliggöra en förbättrad uppföljning av hur kursdeltagarna når kunskapsmålen. har på regeringens förslag infört en försöksverksamhet med sfi-bonus i 15 kommuner fr.o.m. för att pröva i vilken utsträckning ekonomiska incitament kan bidra till att deltagarna snabbare lär sig svenska och därmed förbättrar sina möjligheter att få ett arbete. Regeringen har för avsikt att låta utreda om en tidsbegränsning inom sfi skulle motverka inlåsningseffekter och öka genomströmningen i utbildningen. 4.2.4Rätt till gymnasial vuxenutbildning och gymnasial särvux