prop · GX0334 · 2009-10-21 00:00:00 — Trygghetssystem för företagare aviserar i budgetpropositionen reformer i de sociala trygghetssystemen för företagare för att stärka incitamenten för företagande. Reformerna omfattar arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen. Förslagen syftar till att skapa tydliga och förutsägbara regler, öka likabehandlingen av företagare och anställda samt öka valfriheten för företagare. Förslagen inom föräldraförsäkringen innebär att företagare och anställda ska behandlas mer lika. Förslagen inom arbetslöshetsförsäkringen ska göra det tryggare att gå från anställning till företagande och innebär att företagare får rimlig tid att pröva sin idé och etablera sitt företag. Förslagen inom sjukförsäkringen ska göra det tryggare att gå från anställning till företagande och göra det mindre riskfyllt för företag att anställa. Ett exempel är att samtliga företagare får en karenstid på minst samt ökade möjligheter att välja längre karens än . Sjukförsäkringsavgiften sänks för alla företagare och mest för dem som väljer lång karenstid. Regeringen avser att återkomma med dessa förslag och de bör kunna träda i kraft . Offentlig upphandling och små och medelstora företag Enligt strategi för upphandlingsfrågor ska tillsyn med särskilt fokus på att öppna upp för småföretag att delta i ramavtalsupphandlingar prioriteras. De statliga ramavtalen regleras särskilt i förordningen (1998:796) om statlig inköpssamordning. När det gäller statliga ramavtalsupphandlingar har Statskontoret haft i uppdrag att göra en översyn av den statliga inköpssamordningen. Statskontoret menar i sin rapport att den statliga inköpssamordningen inte generellt utestänger små och medelstora företag från att delta i upphandlingar, men att det finns vissa ramavtalsområden där små och medelstora företag är underrepresenterade. Statskontoret föreslår att en ny myndighet för samordnad upphandling i staten inrättas för att förvalta ramavtal. Rapporten remitteras och förslagen kommer att beredas inom . Kammarkollegiet har fått i uppdrag att ge praktisk vägledning till upphandlande myndigheter och enheter samt till leverantörer om hur en effektiv och rättssäker upphandlingsprocess ska genomföras. I sam Skr. 2009/10:34 37 verkan med upphandlande myndigheter och enheter samt representanter för näringsliv och intresseorganisationer ska kollegiet utveckla hjälpmedel, metoder och system för en effektivare upphandling. En vägledning för offentlig upphandling inom vård och omsorg utvecklas också. Kollegiet har även i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att verka för att upphandlande enheter och myndigheter ska väga in bl.a. kvalitet och hållbar utveckling samt underlätta för små och medelstora företag att delta i upphandlingar. Kvinnors företagande Intresset bland kvinnor att delta i det nationella programmet för kvinnors företagande har varit stort och aktiviteten är hög. Insatserna inkluderar bland annat rådgivning, informationsinsatser, utbildning av rådgivare, entreprenörskapsutbildningar och mentorskapsprogram. Halvtidsutvärderingen visar att programmet utvecklas i enlighet med regeringens ambitioner att synliggöra kvinnors företagande samt att det fortskrider väl och har mottagits positivt. Utöver programmet inkluderar regeringens insatser även forskning och ett ambassadörsprogram för kvinnors företagande. Det svenska ambassadörsprogrammet har fungerat som en förebild för ett ambassadörsprogram på EU-nivå som lanseras . beviljade regeringen medel för att samordna ett nationellt styrelseprogram för kvinnor. Detta är en insats som syftar till att synliggöra kvinnor som har erforderlig kompetens för att sitta i bolagsstyrelser. Programmet möjliggör för 200 kvinnor att delta i ett mentorprogram, samt tilldelas stipendier till valfri styrelseutbildning. Entreprenörskap inom vård och omsorg beslutade regeringen om insatser för att utveckla entreprenörskap och företagande inom vård och omsorg, i syfte att öka mångfalden, förbättra kvaliteten och öka valfriheten (se även avsnitt 3.3). har ett handlingsprogram för entreprenörskap och förnyelse inom vård och omsorg tagits fram av på uppdrag av regeringen. har satsats på åtgärder som stärker entreprenörskap inom sjukvård, omsorg, apoteksområdet och andra välfärdsområden. Regeringen avser nu att förstärka insatserna på området för att ytterligare stimulera en mångfald av utförare och förnyelse av välfärdssektorn. Detta görs bl.a. genom inrättande av ett välfärdsutvecklingsråd som ska samla aktörer på marknaden och kontinuerligt ha en dialog om hinder för utveckling och jobba med förslag om hur dessa ska kunna undanröjas. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anvisas för ändamålet entreprenörskap och förnyelse i välfärdssektorn. Ungt entreprenörskap Skr. 2009/10:34 38 För att främja entreprenörskap bland unga presenterade regeringen en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Strategin betonar utbildningsområdets centrala roll i att stimulera entreprenörskap. Skolan lägger grunden för ett entreprenöriellt förhållningssätt och genom strategin har regeringen konkretiserat åtgärder för att entreprenörskap ska genomsyra utbildningen på alla nivåer i utbildningssystemet. Företagande bland personer med utländsk bakgrund Regeringen har avsatt för att främja företagandet bland personer med utländsk bakgrund. Insatserna riktar sig främst till etablerade företagare med utländsk bakgrund som vill få hjälp med att utveckla och expandera sina företag. Många fler företagare med utländsk bakgrund har fått tillgång till lån och affärsutveckling via . ökade utlåningen till denna målgrupp . Vidare har startat ett forskarforum med uppgift att ta fram och sprida kunskap om företagare med utländsk bakgrund till rådgivnings- och finansieringsaktörer och allmänheten. Detta för att öka kunskaperna om och förbättra attityderna till dessa företagare. har även inlett ett samarbete med affärsbankerna i ett försök att förbättra finansieringssituationen. Regeringen beslutade att i ökad utsträckning nyttiggöra företagare med utländsk bakgrund i handels- och investeringsfrämjandet. Många företagare med utländsk bakgrund besitter goda kunskaper om affärskultur, politik, religion och språk i sina tidigare hemländer och kan därför stödja svenska företag att nå nya marknader samt förbättra handelsrelationerna mellan och andra länder. har fått regeringens uppdrag att bilda, utveckla och stödja nätverk för företagare med utländsk bakgrund med syftet att öka utrikeshandeln. Rådslag har hållits där företagare, myndigheter, såsom och , och regeringsföreträdare fått möjlighet att direkt utbyta idéer och erfarenheter som ska ligga till grund för det fortsatta arbetet. Kulturella och kreativa näringar, insatser och handlingsplan Förbättrade förutsättningar för kulturskapare och kreativa entreprenörer och ökad samverkan med näringslivet kan bidra till såväl regioners utveckling som till ökad konkurrenskraft. Regeringen har presenterat en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Handlingsplanen är en del av en långsiktig satsning på kulturella och kreativa näringar på totalt , varav avser en ny satsning för 20102012. Handlingsplanen innebär att kulturskapares arbetsmarknad breddas och att kulturen kan få ännu större spridning i samhället. Syftet med handlingsplanen är att skapa goda förutsättningar för entreprenörer inom kulturella och kreativa näringar att utveckla sina affärsidéer och Skr. 2009/10:34 39 företagande. Insatserna i handlingsplanen ska utgå från entreprenörernas specifika behov och möjligheter. Vidare syftar insatserna i handlingsplanen till att förbättra bl.a. affärsrådgivningen, öka kunskapen om samt förbättra möjligheten att mäta dessa näringars betydelse för tillväxt. Satsningar görs även på inkubatorer och nätverksskapande, liksom på innovation och design. Regeringen har i de nya ägardirektiven för specificerat att bolaget ska genomföra en koncerngemensam kompetensutvecklingsinsats inom kulturella och kreativa näringar för att affärsrådgivning och finansieringsutbud ska tillhandahållas på ett ändamålsenligt sätt. Det betyder att företag med goda affärsidéer kan få ökade möjligheter till finansiering. 3.6 Hållbar infrastruktur för ökad konkurrenskraft, tillväxt och välfärd Riktlinje 16. Att utvidga, förbättra och sammanlänka den europeiska infrastrukturen Transportinfrastruktur En fungerande infrastruktur är en grundförutsättning för att bedriva företagsverksamhet och att åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i alla delar av landet. Regioners möjlighet att behålla och locka till sig företag är beroende av att det finns fungerande transporter och kommunikationer. Transportsystemet ska underlätta vardagen för människor och företag genom att erbjuda effektiva och klimatsäkra resor och transporter. Regionförstoring kan vara ett sätt att gynna näringslivets tillgång till arbetskraft med olika kompetens som det öppnar nya möjligheter för individen att hitta attraktiva arbetsplatser och livsmiljöer inom pendlingsavstånd. Större regioner är mindre sårbara eftersom de har förutsättningar för en mer differentierad arbetsmarknad och en högre grad av specialisering som stärker deras konkurrenskraft. Den infrastrukturproposition som regeringen lade har beslutats av (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Myndigheter och regioner genomför nu ett analys- och prioriteringsarbete som ska resultera i förslag till nationella och regionala infrastrukturplaner för perioden 20102021. I uppdraget till myndigheterna ingår även att söka medfinansiering från andra intressenter som är villiga att bidra med medel. Medfinansiering kan ske t.ex. genom direkta ekonomiska bidrag eller i form av brukaravgifter. Regeringen kommer att fastställa den nationella planen och besluta om definitiva ramar till de regionala planerna. Genomförande pågår av den särskilda närtidssatsning på för investeringar i transportinfrastrukturen som regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1). Tillsammans med de tidigare beslutade ambitionsökningarna för drift och underhåll är satsningen på totalt . Särskilda åtgärder har därefter vidtagits för att vårda befintlig infrastruktur och ge syssel 2009/10:34 40 sättning till arbetskraft inom byggsektorn. beslut med anledning av propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183) innebar att infrastrukturområdet tillfördes sammantaget perioden 20092011 för drift och underhåll av vägar och järnvägar. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) föreslår regeringen att ytterligare satsas på infrastruktur under 20092011. Medlen kommer att användas för insatser inom både väg- och järnvägsområdet i syfte att dämpa sysselsättningsnedgången. Initiativ till stärkt samarbete i fråga om gränsöverskridande infrastruktur har tagits med de skandinaviska grannländerna. Tillsammans med arbetar just nu för att åstadkomma en förlängning av nuvarande E16 från till . Ett annat exempel är att initiativ kommer att vidtas för att se över hur bl.a. kapacitetsutnyttjandet på Öresundsförbindelsen kan förbättras. ämnar under EU-ordförandeskapet uppmärksamma kommissionens arbete med en vitbok om EU:s transportpolitik efter 2010. () har på regeringens uppdrag tagit fram en s.k. SWOT-analys som beskriver den europeiska transportpolitikens styrkor, svagheter, möjligheter och hot. Med avstamp i arbete kommer särskilt betona vikten av ett sammanhängande och effektivt europeiskt transportsystem där införande och användningen av ny teknik kommer att spela en betydande roll. Kommissionen har vidare inlett arbetet med att revidera riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätverket (TEN-T). På svenskt initiativ har ett nordisk-baltiskt samarbete etablerats, med syfte att samarbeta och ta gemensamma initiativ i frågan. En viktig utgångspunkt för är att TEN-T bättre kan bidra till skapandet av ett gemensamt europeiskt transportsystem. Energiinfrastruktur Som ett led i anpassningen av det svenska och nordiska överföringsnätet till den europeiska energi- och miljöpolitiken pågår ett omfattande arbete med att ytterligare öka överföringsförmågan och robustheten i kraftsystemet. På detta sätt förbättras förutsättningarna för ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser i , vilket ger konkurrensfördelar och skapar bättre förutsättningar för både energitillförsel, miljö och tillväxt. I den nordiska handlingsplanen för elmarknaden, som de nordiska energiministrarna beslutade, , ingår att främja framtida nätinvesteringar och förverkliga redan överenskomna investeringar som har ringats in som strategiskt viktiga för den nordiska elmarknaden. 2009/10:34 41 4 Sysselsättningspolitik De senaste årens positiva utveckling för sysselsättningen i ändrades till följd av den finansiella krisen. Den snabba försämringen av arbetsmarknadsläget till trots, präglades 2008 som helhet av hög sysselsättning och låg arbetslöshet. Antalet fast anställda ökade också kraftigt. Försämringen av arbetsmarknadsläget har dock fortsatt . Antalet sysselsatta har minskat, arbetslösheten har ökat och antalet varsel om uppsägningar har fortsatt legat på en hög nivå. I handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 20082010 presenterade regeringen förslag och åtgärder som planerats eller vidtagits för att minska utanförskapet och för att fler människor ska komma i arbete. Årets sysselsättningskapitel fokuserar på vad som genomförts , och i den mån det finns, effekter och utvärdering av de vidtagna åtgärderna. I årets handlingsprogram står regeringens åtgärder för att möta den ekonomiska krisen i centrum. I fokus för sysselsättningskapitlet står också de uppmaningar fick i kommissionens och rådets rekommendationer om att få in fler långtidsarbetslösa, personer som varit sjukskrivna, ungdomar och personer med invandrarbakgrund på arbetsmarknaden. Målet med regeringens insatser är en väl fungerande arbetsmarknad och en varaktigt högre sysselsättningsnivå genom framförallt ett minskat utanförskap. Sysselsättningspolitikens viktigaste uppgift är att öka den sysselsättningsnivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans i övrigt, dvs. det är den varaktiga sysselsättningen som ska öka. Den långsiktiga politiken har inriktas på åtgärder som ökar arbetsutbudet eftersom det är utbudet som bestämmer sysselsättningen. Den viktigaste reformen har varit jobbskatteavdraget som stärkt drivkrafterna till arbete genom att göra det mer lönsamt att arbeta. Andra viktiga åtgärder har varit förändringar i arbetslöshets- och sjukförsäkringen. Ett antal åtgärder har också vidtagits för att öka tillgången till utbildning av god kvalitet. Utbudsreformerna behöver dock kompletteras med åtgärder som stimulerar efterfrågan på personer som står långt från arbetsmarknaden. Nystartsjobben minskar kostnaderna för arbetsgivare som anställer personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Även åtgärder som förbättrar matchningen mellan arbetssökande och lediga platser ökar sysselsättningen. Bland annat har Arbetsförmedlingen fått ett tydligare uppdrag att förmedla arbete och de arbetsmarknadspolitiska programmen har fått en tydligare inriktning mot att söka arbete. Regeringen har vidtagit särskilda åtgärder för att hantera den höga ungdomsarbetslösheten. Bland annat har en jobbgaranti för ungdomar införts. Jobbgarantin syftar till att unga ska få jobb eller söka sig till det reguljära utbildningssystemet. Den viktigaste uppgiften för sysselsättningspolitiken i rådande konjunkturläge är att motverka att krisen får långvariga effekter på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att den förda långsiktiga politiken är ändamålsenlig även i detta konjunkturläge eftersom dessa åtgärder bidrar till att öka arbetsmarknadens anpassningsförmåga. Regeringen bedömer dock att den långsiktiga sysselsättningspolitiken behöver kompletteras med åtgärder som stimulerar efterfrågan, dämpar fallet i sysselsättningen och som motverkar persistens i arbetslöshet. För att stimulera efterfrågan har regeringen bland annat presenterat en permanent skattereduktion vid reparation, om- och tillbyggnad, det s.k. ROT-avdraget, och en resursförstärkning till infrastrukturinvesteringar. För att dämpa fallet i sysselsättningen har regeringen bland annat ökat statsbidraget till kommunerna. 2009/10:34 42 För att motverka att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer eller att människor slås ut från arbetsmarknaden har arbetsmarknadspolitiken anpassats genom en kraftfull satsning på aktiva insatser både för kort och långtidsarbetslösa. Stödet till korttidsarbetslösa ges framför allt genom åtgärder som stödjer och uppmuntrar dem som förlorar jobbet att fortsätta söka arbete samt att erbjuda praktikplatser för att förstärka kompetensen eller upprätthålla kontakten med arbetslivet. För att stärka konkurrenskraften hos personer med långa arbetslöshetstider är det viktigt att värna kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Nystartsjobben har förstärkts i syfte att upprätthålla konkurrenskraften för de personer som står långt från arbetsmarknaden. När det gäller de långsiktiga åtgärderna som diskuteras i kapitlet är minskad sjukfrånvaro en central del i regeringens politik för att minska utanförskapet. Regeringen har genomfört ett omfattande åtgärdspaket i syfte att ge drivkrafter för att ta tillvara individens arbetsförmåga, förbättra stödet för individen och erbjuda fler vägar tillbaka till arbete. Ungdomar är en viktig målgrupp i regeringens arbete för att bryta utanförskapet . För att underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden och få arbetslivserfarenhet har regeringen bland annat sänkt socialavgifterna för unga för att på så sätt sänka kostnaderna för att anställa en ungdom. Dessutom har det blivit enklare att anställa . Nyanlända flyktingar har oavsett konjunkturläge svårt att få ett jobb och prioriteras därför inom sysselsättningspolitiken. Regeringen har bland annat infört en särskild subventionerad anställning, instegsjobb, som erbjuds arbetslösa nyanlända invandrare i kombination med svenskundervisning. 4.1 Gemensamma mål för sysselsättningspolitiken Riktlinje 17. Genomföra en sysselsättningspolitik som syftar till att uppnå full sysselsättning, förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet och öka graden av social och territoriell sammanhållning Regeringens mål att öka den sysselsättningsnivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans i övrigt ligger fast, dvs. det är den varaktiga sysselsättningen som ska öka. Därmed ligger även politikens långsiktiga inriktning för tillväxt och sysselsättning fast som ligger väl i linje med europeiska sysselsättningsstrategins övergripande mål; full sysselsättning, högre kvalitet och produktivitet i arbetet samt en stärkt social och regional sammanhållning. 2009/10:34 43 Mål inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin och utfall för För källor se bilaga 3 indikatorer för att följa upp sysselsättningsstrategin ska alla arbetslösa, innan arbetslöshetstiden uppgår (ungdomar(vuxna), erbjudas arbete, lärlingsplats, kompletterande utbildning eller annan åtgärd som främjar anställbarheten. hade av de vuxna arbetslösa männen och av de vuxna arbetslösa kvinnorna inte erbjudits arbete, lärlingsplats, kompletterande utbildning eller någon annan åtgärd som främjar anställbarheten. För unga män var motsvarande andel och för unga kvinnor . Källa: se indikator 19.M3 ska av de långtidsarbetslösa delta i en aktiv åtgärd i form av utbildning, omskolning, arbetspraktik eller någon annan åtgärd som främjar anställbarheten, i syfte att uppnå genomsnittet av de tre medlemsstater som har nått de bästa resultaten. deltog av de långtidsarbetslösa männen och av de långtidsarbetslösa kvinnorna i något arbetsmarknadspolitiskt program. Källa: se indikator 19.M4 Arbetssökande inom hela EU ska kunna få information om alla lediga platser som annonseras genom medlemsstaternas arbetsförmedlingar. Alla lediga platser vid Arbetsförmedlingen publiceras i EURESsystemet. Källa: finns ingen indikator Den faktiska genomsnittliga åldern då man lämnar arbetsmarknaden ska ha förlängts med på EU-nivå , jämfört med (59,). 2008/09:34 51 Den faktiska genomsnittsåldern för utträde från arbetsmarknaden var 2007 jämfört med 2001, vilket utgör en ökning med . Källa: se indikator 18.M4 Barnomsorg ska tillhandahållas för av alla barn mellan och den obligatoriska skolåldern och för av alla barn . var av alla barn mellan inskrivna i förskola eller familjedaghem av alla barn mellan och av alla barn mellan . 2009/10:34 44 Andelen elever som slutar skolan ska genomsnittligt i EU vara högst . hade av de unga kvinnorna och av de unga männen i åldern högst fullgjort grundskola (ISCED-nivå 2) och deltog inte i vidare utbildning. Källa: se indikator 23.M3 av alla 22-åringar i EU ska ha genomgått gymnasieutbildning. Av de 22-åriga kvinnorna hade genomgått gymnasieutbildning . För de 22-åriga männen var motsvarande andel . Källa: se indikator 23.M2 Deltagande i livslångt lärande inom EU bör genomsnittligt uppgå till av den vuxna befolkningen i arbetsför ålder (). var andelen män och kvinnor i åldern som hade deltagit i någon form av utbildning respektive . Källa: se indikator 23.M4 Fler i arbete En rad permanenta reformer har genomförts som syftar till att långsiktigt öka arbetsutbudet och att stärka konkurrenskraften bland dem som står längst från arbetsmarknaden. Detta är en välavvägd inriktning på politiken, eftersom arbetsutbudet bestämmer sysselsättningen på lång sikt. De viktigaste åtgärderna som regeringen har genomfört är jobbskatteavdraget som innebär sänkt inkomstskatt för alla löntagare, förändringar i arbetslöshets- och sjukförsäkringar, införandet av nystartsjobben som innebär lägre kostnader för arbetsgivare som anställer personer som står långt från arbetsmarknaden, samt omläggningen av arbetsmarknadspolitiken. Omläggningen av arbetsmarknadspolitiken har inneburit att Arbetsförmedlingen har fått ett tydligare uppdrag att förmedla arbete. De arbetsmarknadspolitiska programmen har också fått en tydligare inriktning mot att upprätthålla sökaktiviteten. De åtgärder som har vidtagits för att stärka grupper med relativt svag förankring på arbetsmarknaden har till stor del handlat om att öka arbetsgivarnas benägenhet att rekrytera ur gruppen. I tider när arbetslösheten ökar kraftigt till följd av ett dramatiskt fall i efterfrågan måste politiken kompletteras med tillfälliga åtgärder som motverkar att arbetslösheten fastnar på en hög nivå och att människor varaktigt slås ut från arbetsmarknaden. Det är också mycket angeläget att stärka konkurrenskraften bland dem som har en svag förankring på arbetsmarknaden. Regeringen har därför satsat åtgärder på korttidsarbetslösa för att öka deras chanser att snabbt få ett nytt arbete och därmed undvika långtidsarbetslöshet genom intensifierad förmedling/coachning, praktik Det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning är ett komplement till ordinarie arbetsmarknadspolitik. Insatserna inom programmet, vilka nu bl.a. inriktas på kompetensutveckling av sysselsatta i företag där stora varsel lagts, fyller en viktigt funktion i rådande konjunkturläge. 2009/10:34 45 var utvecklingen av antalet sysselsatta och arbetslösa mycket positiv i . Denna utveckling bröts dock då den finansiella krisen bidrog till en snabb försämring av arbetsmarknadsläget under främst . På helårsbasis karaktäriserades dock 2008 av hög sysselsättning och låg arbetslöshet Andelen sysselsatta av befolkningen () uppgick till enligt . Bland kvinnor uppgick sysselsättningsgraden till och bland män till . I jämförelse med 2007 var sysselsättningsgraden i stort sett oförändrad för bägge könen. Bland ungdomar () ökade sysselsättningsgraden något för kvinnor, medan den minskade svagt bland män. Antalet arbetslösa som andel av arbetskraften () uppgick till . Arbetslösheten var lägre bland män (5,) än bland kvinnor (6,).