prop · GX0355 · 2009-12-01 00:00:00 — När utkastet till proposition offentliggjordes var frågan om inrättande av ett forskningsprogram ännu inte färdigberedd. Avsikten att inrätta ett forskningsprogram framgick därför inte i utkastet. Remissinstanser som lämnat yttranden på utkastet till proposition: Majoriteten av de organisationer inom det civila samhället som inkommit med yttranden har framfört att förslag om ett forskningsprogram borde genomföras. har tillagt att programmet bör finansieras genom det forskningspolitiska anslaget, inte från anslag för bidrag till det civila samhällets organisationer, såsom utredningen har föreslagit. Ideell Arena framför några aspekter på utredningens förslag om en forskningssatsning som särskilt viktiga. För det första anser Ideell Arena att det är viktigt att satsningen blir långsiktig. För det andra bör mångfalden säkerställas genom att ett flertal discipliner involveras och genom att forskningen utvecklas i flera olika miljöer samt därutöver finansierar enskilda projekt. Ambitionsnivån är en tredje aspekt som betonas, varvid anser att den nivå om som utredningen föreslagit är rimlig. För det fjärde anser Ideell Arena att det är viktigt att forskningsprogrammet hanteras och bereds av ett forskningsråd så att programmets kvalitet och legitimitet kan säkerställas. Slutligen framför att kunskapsspridningen är viktig för att satsningen ska komma både beslutsfattare och organisationer till del. Svenska Röda Korset betonar hur betydelsefullt det är att ett flervetenskapligt forskningsprogram om det civila samhället inrättas och tillägger att det också är viktigt att statligt forskningsstöd kommer till del, liksom andra högskolor som bedrivs på en värdebaserad grund. Närmare om utredningens bedömning Enligt sina direktiv skulle undersöka och lämna förslag om hur forskningen om folkrörelserna och det övriga föreningslivet kan utvecklas med beaktande av också områdets egna forskningsinsatser. Ett underlag för utredningens överväganden skulle vara forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser (2003:15). konstaterade att det inte finns någon samlad statlig satsning på forskning om det civila samhället, vilket innebär att det är svårt för forskare inom området att finna långsiktiga finansiella lösningar. Utredaren framhöll att det är en viktig uppgift inom den generella folkrörelsepolitiken att bidra till en ökad kunskap om föreningslivet och dess verksamheter. Här avsågs kunskap dels om föreningarnas samhällsroll och betydelse för den demokratiska infra- strukturen, dels om föreningslivets sammansättning, omfattning, verk- samhetsinriktning och utveckling. Sådan kunskap kan inhämtas bl.a. genom sektorsövergripande studier, menade utredningen. Utredaren föreslog därför en satsning på forskning om det civila samhället. Begreppet det civila samhället förstods som en arena som är skild från såväl staten som den privata marknaden och som omfattar både folkrörelser och en rad andra former för organisering. Utredaren ansåg att detta begrepp i forskningssammanhanget kan bidra till att tydliggöra den heterogena karaktären hos den verksamhet som avses, där väletablerade organisationer av olika slag finns sida vid sida med nyare rörelser. Begreppsanvändningen anknyter också till internationell forskning och kan därför bidra till att folkrörelser och andra aktörer inom området jämförs och diskuteras i internationella sammanhang, menade utred- ningen. Utredningen föreslog en forskningssatsning med tre delar. 1.Ett flervetenskapligt grundforskningsprogram för forskning om det civila samhället. Utredningen föreslog ett flervetenskapligt grund- forskningsprogram, där det civila samhället kan belysas ur olika perspek- tiv och teorier om området kan formuleras. Ett sådant grundforsknings- program bör utvecklas och hanteras av ett forskningsråd så att den vetenskapliga prövningen kan säkerställas som ett större samhällsvetenskapligt samtal kan främjas. Utredningen delade den upp- fattning som framförts i om att 34 forskningsmiljöer bör stödjas samt att medel även kan ges för projekt vid andra lärosäten. På så sätt kan forskningen stärkas på några ställen som mångfald kan främjas, menade utredningen, och föreslog att avsätts för grundforskningsprogrammet. Vidare framfördes att satsningen bör vara långsiktig och pågå för att forskningen ska hinna utvecklas, genomföras och publiceras. 2.Forskningsbaserade studier för grundläggande kunskap om det civila samhället och mötesplatser för forskarsamtal. Utredningen före- slog att forskningssatsningen också ska omfatta ett forum för kunskaps- utveckling i samverkan mellan forskare å den ena sidan och offentliga och andra aktörer å den andra. Inom ramen för detta forum ska kunskaps- behovet bland myndigheter, kommuner, landsting och andra aktörer kunna identifieras och forskare kunna bidra till att dessa behov till- godoses. Forumet föreslogs även kunna finansiera forskningsbaserade studier, bidra till att skapa mötesplatser för forskarsamtal samt bereda underlag för prioriteringsdiskussioner. Kostnaderna för denna del av sats- ningen beräknades uppgå till . Spridning av forskningsbaserad kunskap. Den forskningsbaserade kunskap som utvecklas behöver också göras tillgänglig och spridas i samverkan mellan forskare och lärosäten, departement och myndigheter, Kommuner och Landsting samt aktörer inom det civila sam- hället, framförde utredningen. Därmed kan kunskapsnivån höjas och dubbelarbete undvikas. Utredningen menade att kunskapsspridningen och kommunikationen skulle underlättas av en mötesplats på Internet. Kostnaderna för denna del av satsningen beräknades uppgå till . fick regeringens uppdrag att göra en kartläggning av forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folk- rörelser. visade i sin rapport (nämnd ovan) att det förekom forskning om folkrörelser av vetenskapligt grundläggande karaktär på flera svenska universitet och högskolor. Myndigheten pekade också på förändringar i fråga om inriktning och forskningsfokus inom de kartlagda områdena. Framför allt forskningen om det civila samhället, den ideella sektorn och frivilliga organisationer framhölls som nydanande. beskrev att det hade uppstått ny forskning om sociala rörelser, det civila sam- hället och den ideella sektorn. Utvecklingen på området framhölls som vetenskapligt intressant och som ett nytt och angeläget forskningsområde i . ansåg dock att det finns tendenser till att forskningen splittras på detaljfrågor och att den huvudsakligen inriktas på konventionella frågeställningar. Därför föreslog ett strategiskt grundforskningsprogram för att främja mer fundamental och gränsöverskridande forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser. kartläggning och förslag behandlades forskningspolitiska proposition Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80). I propositionen begränsade dock regeringen sitt förslag till att omfatta endast ett program för strategisk grundforskning om demokrati och offentlig förvaltning, vilket alltså inte primärt omfattade det civila samhället och dess aktörer. Avseende mer specifika frågor kring kunskapsgenerering och forskning om folkrörelser hänvisade regeringen i forskningspropositionen till den kommande översynen av den statliga folkrörelsepolitiken, som bl.a. skulle omfatta forsknings- aspekter av politikområdet. fanns en särskild statlig satsning på folkrörelseforskning som hanterades av . avsätts dock inte några statliga medel för särskilda satsningar på forskning om det civila samhället. Däremot stöds spridda projekt från olika forskningsfinansiärer med statliga medel eller av organisationerna inrättade t.ex. 2003 en områdesgrupp Prop. 2009/10:55 för forskning om civilsamhället. Syftet är att analysera och proble- matisera samt att, vid behov, initiera forskning om det civila samhället. Satsningen har bidragit till ett antal publikationer och finansierat post- doktoral forskning som givit möjlighet för sex nydisputerade forskare att bedriva forskning . Till denna satsning anslöt sig också tre organi- sationer inom det civila samhället, vilket inneburit att den kunnat utökas till att omfatta ytterligare en tjänst. Vidare finansieras vissa studier av mer tillfällig karaktär av departement och myndigheter samt av organisationer inom förenings- livet. Sida finansierar t.ex. forskning om det civila samhällets roll och betydelse i utvecklingsländer inom ramen för sitt program för utvecklingsforskning. Skälen för regeringens bedömning Ett tvärvetenskapligt grundforskningsprogram inrättas Det är angeläget att kunskapen om det civila samhällets roll, sammansättning och villkor utvecklas. Det civila samhället och det civila samhällets organisationer har en stor betydelse för demokratin, välfärds- samhället och människors egenmakt. Via engagemang inom det civila samhället kan människor förändra sina liv eller påverka samhälls- utvecklingen i stort genom egen initiativkraft och egna ansträngningar. Den inomvetenskapliga forskningen har medfört att nya vetenskapliga frågeställningar rörande det civila samhället och dess aktörer har aktualiserats, och samhällets utveckling ger också upphov till nya viktiga frågor. Det finns t.ex. tecken som tyder på att det civila samhällets sammansättning, funktionssätt och roll genomgår stora förändringar. Såsom beskrivits i avsnitt 5 minskar antalet medlemmar i många organi- sationer som nivån på det ideella engagemanget fortsätter att vara högt genom andra typer av insatser. Många människor verkar före- dra mer kortsiktiga och punktvisa insatser framför den mer traditionella och långsiktiga typen av engagemang genom medlemskap i sådana demokratiskt organiserade rörelser som var dominerande. De traditionella folkrörelserna har också genom professionalisering blivit mindre beroende av sina medlemmar, som nätverk och sociala rörelser bygger på aktiv medverkan och stöd från sympatisörerna. Mot bakgrund av den stora betydelse för demokratin och för tilliten i samhället, både människor emellan och gentemot samhällets insti- tutioner, väcker denna utveckling många frågor som är angelägna att belysa. Vidare innebär t.ex. globaliseringen stora förändringar för det civila samhällets möjligheter och metoder att verka. Opinionsbildning och intressebevakning har blivit lika viktiga i förhållande till internationella över- och mellanstatliga organ, såsom EU, FN och Världshandels- organisationen (WTO), som i förhållande till de nationella regeringarna. Detta ställer stora krav på människors och organisationers internationella nätverk. Teknikutvecklingen ger det civila samhällets organisationer, liksom andra aktörer, närmast obegränsade möjligheter att verka oberoende av nationsgränser. ökar skillnaderna och avstånden mellan olika organisationer inom det civila samhället. Några organisa- tioner är mycket stora och har kontor i många länder samt närvaro vid de mellanstatliga organisationerna, där de aktivt följer förhandlingar och beslutsprocesser. Andra organisationer är helt och hållet nationellt eller lokalt baserade och har inte samma möjligheter att t.ex. medverka i dialog- och samrådsförfaranden. Det pågår också en utveckling där människors nätverk, identiteter och samhörigheter tycks frigöras från staten för att grundas på andra faktorer, såsom gemensamma livsåskådningar, uppfattningar eller fritidsintressen, eller ibland tillhörighet till en organisation. Detta kan påverka hur det sociala kapitalet utvecklas och vilken roll det civila samhället har i demokratin. Ytterligare ett intressant område är det civila samhällets betydelse vad gäller tillhandahållandet av välfärdstjänster. Hanteringen av framtidens välfärdsåtaganden, den demografiska utvecklingen, migrationsströmmar- na och arbetslösheten är några frågor som gör det civila samhället mycket intressant som utförare av välfärdstjänster, som arbetsmarknad och som arena för entreprenörskap. I har dock folkrörelserna av tradition varit mer inriktade på att fungera som röstbärare och opinions- bildare än i andra europeiska länder, där en större andel av organisationer inom det civila samhället arbetar med social service. pågår en utveckling där allt fler organisationer inom det svenska civila samhället utför service och tjänster till medlemmar och allmänhet. Detta ökar mångfalden i utbudet av välfärdstjänster. måste effektivitet, rättssäkerhet och en likvärdig service i hela landet garanteras. De förändringar som det civila samhället genomgår påverkar dess roll såväl i demokratin som i samhället i stort och väcker frågor om det civila samhällets sammansättning, omfattning, verksamhetsinriktning och ut- veckling. När det civila samhällets roll betonas starkt som dess egenskaper och villkor förändras är det angeläget att forskningen förmår belysa bl.a. de ovan nämnda frågeställningarna. Grundforsknings- programmet bör utgå från de viktigaste inomvetenskapliga fråge- ställningarna och kunskapsutvecklingen inom samhällsvetenskaperna, samt vara väl förankrat i den internationella forskningen om det civila samhället. har i sin rapport redan tidigare belyst behovet av ett strategiskt grundforskningsprogram som kan främja fundamental och gränsöverskridande forskning på området för det civila samhället. Detta behov har bekräftats av , där det också konstateras att det saknas en samlad statlig satsning på forskning om det civila samhället. De allra flesta remissinstanser har varit positiva till utredningens förslag om en forskningssatsning. För att kunna fånga upp de viktigaste vetenskapliga frågeställningarna bör det civila samhället förstås brett, och inkludera inte bara folkrörelser och föreningar utan också andra icke-statliga och ideella aktörer. Frågor om t.ex. sociala nätverk, socialt kapitalt, informella grupper och sociala rörelser bör kunna omfattas av forskningen inom programmet. I de fall som det finns kompetenta forskningsutförare som inte tillhör den statliga sektorn (t.ex. icke-statliga forskningsinstitut) förefaller det naturligt att även dessa, efter konkurrensbaserad kvalitetsprövning, ska kunna beviljas forskningsfinansiering från forskningsprogrammet om det civila samhället. Det är också angeläget att grundforskningsprogrammet kompletteras med ett forum där forskare kan möta efterfrågan på kunskap från myndigheter, kommuner och landsting. Denna kunskap bör bygga på och produceras inom ramen för en diskussion mellan forskare inom olika discipliner, offentliga och privata aktörer, bl.a. myndigheter och det civila samhällets organisationer. För att den kunskap som genereras ska kunna hållas tillgänglig och därmed komma till användning och leda vidare till nya frågeställningar och ny forskning behövs också en slags mötesplats och databas, vilken lämpligen etableras på Internet. Av dessa skäl bedömer regeringen att ett tvärvetenskapligt forskningsprogram om det civila samhället bör inrättas i enlighet med förslaget från . Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) föreslagit att ett sådant forskningsprogram ska inrättas och pågå . kommer en uppbyggnad av program- met att ske. Programmet bör bestå av två delar. För det första bör ett flervetenskapligt grundforskningsprogram för forskning om det civila samhället inrättas. Inom ramen för detta program bör ett fåtal forsknings- miljöer stödjas, liksom ett flertal individuella forskningsprojekt och postdoktoral forskning. Forskningsfinansieringen bör riktas till de kvali- tativt starkaste forskarna eller forskningsgrupperna, efter en konkurrens- utsatt bedömning av den vetenskapliga kvaliteten i den föreslagna forskningen. bör få ansvaret för att hantera det veten- skapliga grundforskningsprogrammet. För det andra bör ett forum skapas för forskningsbaserade studier och kunskapsutveckling i sam- verkan mellan forskare å den ena sidan och offentliga och andra aktörer å den andra. Här bör också en satsning på spridning av forskningsbaserad kunskap inkluderas. beräknade att kostnaden för hela den före- slagna forskningssatsningen kunde beräknas till . Utredningen uppgav att detta skulle motsvara cirka en halv promille av det totala belopp som utgår i statliga bidrag till det civila samhällets organisationer. Utredningen måste dock antas ha avsett en halv procent, dvs. Baserat bidrag skulle av de statliga bidragen till det civila samhällets organisationer motsvara . Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) föreslagit att ska avsättas för en satsning på forskning och statistik om det civila samhället framåt. Den närmare fördelningen av medel mellan satsningens olika delar kommer att övervägas närmare . Statistik om det civila samhället 14.1Befintlig statistik om det civila samhället 14.1.1Det civila samhället kan belysas ur två perspektiv Politiken för det civila samhället bör byggas på ett gott och aktuellt faktaunderlag om denna sektor. För att detta ska vara möjligt behövs flera typer av statistik. De för statistiken relevanta frågorna om det civila samhället kan delas in i två huvudgrupper, dels en grupp som besvarar frågor om det civila samhällets sammansättning, karaktär och verksam- het, dels en grupp som besvarar frågor om befolkningens deltagande i och inställning till det civila samhällets organisationer. Det civila sam- hället bör med andra ord belysas både ur ett generellt perspektiv som rör civilsamhällets som sådant och ett individuellt perspektiv som rör befolkningens och den enskilda människans engagemang. Statistik om det civila samhället som sådan kan i sin tur delas upp i uppgifter om t.ex. antalet organisationer och andra aktörer inom det civila samhället, deras associationsform, inriktning och verksamhet, storlek, spridning över landet, omsättning, finansiering och i vilken mån de utför verksamhet på uppdrag av den offentliga sektorn. Uppgifter om människors engagemang i det civila samhället kan t.ex. konkretiseras i uppgifter om hur stor andel av befolkningen som deltar i ideell verksamhet, på vilket sätt de deltar, vad som karaktäriserar dem som deltar respektive dem som inte gör det och vilka hinder det verkar finnas för deltagande. De huvudsakliga källorna för statistik rörande det civila samhället och dess ekonomi är två statistiska undersökningar som genomförs av (), dels SCB:s företagsregister, dels Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (HIO). SCB planerar också för ytterligare en redovisning av statistik som har relevans för det civila samhället som en följd av projektet och utförare inom vården, skolan och omsorgen (FinUt). SCB:s företagsregister (FDB) är ett register över samtliga företag, organisationer och deras arbetsställen i . Sökningar i FDB kan styras efter bl.a. kriterierna juridisk form, bransch, region och storlek (antal anställda eller omsättning). I FDB fanns cirka 119 000 ideella föreningar, 2 300 registrerade trossamfund och 24 000 stiftelser, förutom familjestiftelserna. Vidare fanns cirka 6 600 ekono- miska föreningar, varav vissa kan antas tillhöra det civila samhället (de som kan kategoriseras som nykooperation). Endast ideella föreningar med organisationsnummer ingår i registret, vilket bör noteras mot bakgrund av att det inte är obligatoriskt för ideella föreningar att ha organisationsnummer. Av de ideella föreningar som upptas i FDB är 24 704 aktiva, med vilket avses att de är registrerade för mervärdesskatt eller arbets- givaravgift eller båda delarna. Motsvarande siffra för de registrerade trossamfunden och stiftelserna är 969 respektive 4 129. Undersökningen hushållens icke-vinstdrivande organisationer (HIO- undersökningen) bedrivs av SCB på grundval av uppgifterna i FDB. Det främsta syftet med undersökningen är att försöka ringa in de organi- sationer som har en betydande ekonomisk aktivitet för att möta de krav och behov som nationalräkenskaperna har avseende det civila samhället. Provundersökningar genomfördes även 1999 och 2000 som ett resultat av ett regerings- uppdrag om att förbättra nationalräkenskaperna. HIO omfattar ekonomisk statistik avseende samtliga juridiska enheter i företagsregistret som är klassade inom sektor 710. I denna sektor ingår organisationer som uppfyller något av kraven anställda, lönesumma (dvs. att lön eller arvode över huvud taget betalats ut, oavsett belopp), minst en inlämnad kontrolluppgift eller tillgångar på . Rampopulationen uppgick till 28 700 organisationer. Enligt SCB får dessa fyra krav till konsekvens att endast mycket små organisationer faller utanför. Mot bakgrund av att FDB upptar cirka 119 000 ideella föreningar, 2 300 registrerade trossamfund och 24 000 stiftelser kan dock konstateras att ett stort antal organisationer som typiskt sett bedrivs utan vinstsyfte faller utanför HIO-undersökningen. I sektorklassificeringen skiljer SCB det civila samhällets organisationer från företagssektorn genom att se om organisationen kan anses vara marknadsproducent eller inte. Detta innebär att en enhet som bedrivs i den juridiska formen ideell förening kan föras till företagssektorn i statistiken. En organisation, som ser sig själv som organisation inom det civila samhället, kan med andra ord hamna i företagssektorn i statistiken. Å andra sidan kan ekonomiska föreningar och andra som inte betraktar sig som organisationer inom det civila samhället ändå räknas dit. Uppgifterna samlas in via enkät till ett urval om 2 000 organisationer. De associationsformer som omfattades 2005, 2006 och 2007 var ideella föreningar, ekonomiska föreningar och stiftelser. Det bör noteras att organisationer som bedriver en mer omfattande ekonomisk verksamhet automatiskt faller ur HIO-undersökningen eftersom de klassas som företag i stället för icke-vinstdrivande organisationer. övervägs om registrerade trossamfund ska omfattas i framtida under- sökningar. Huvudvariablerna är intäkter, kostnader, typ av verksamhet, medlems- antal och medelantal sysselsatta. Organisationernas verksamhet redovisas uppdelad på verksamhetsgrenar, t.ex. utbildning, hälso- och sjukvård, social trygghet, bostadsförsörjning, religion, politiska partier, arbetstagar- och yrkesorganisationer, arbetslöshetskassa, stiftelser, rekreation och kultur (inklusive idrott) samt övrig icke-vinstdrivande verksamhet. Enligt HIO omsatte den icke-vinstdrivande sektorn 2005. Nationalräkenskaperna är ett sammanhållet system för att sammanfatta och beskriva ett lands ekonomiska aktiviteter och utveckling. SCB redovisar inte HIO som en egen sektor i nationalräkenskaperna, utan tillsammans med fysiska personer och personliga företagare. Till- sammans utgör de begreppet hushåll. I denna statistik ingår ekonomiska uppgifter, dvs. uppgifter om organisationernas inkomster och tillgångar. Kategorin HIO är inte heller införd som ett särskilt statistikområde i bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. undersökningen kan fortfarande ses som en provundersökning, och någon officiell publicering har ännu inte gjorts. En första publicering avseende primärstatistik planeras till 2009 och en publicering som en egen sektor inom nationalräkenskaperna planeras till 2010. HIO-undersökningen är frivillig. Ett problem med under- sökningen som uppstår till följd av frivilligheten är den låga svars- frekvensen. Andelen svar uppgår till , vilket är på gränsen till acceptabelt för att statistiken ska kunna anses tillförlitlig. Projektet och utförare inom vården, skolan och omsorgen, FinUt slutredovisades (SCB:s rapport 2009:1). Projektet är ett av flera inom SCB med syfte att förbättra den ekonomiska statistiken. Bakgrunden till projektet var att det har blivit allt vanligare att offentliga verksamheter bedrivs av alternativa utförare, även om finansieringen ligger kvar inom det offentliga. Att det civila samhällets organisationer kommit att spela en allt viktigare roll i detta avseende nämns på flera ställen i denna proposition, bl.a. i avsnitt 8. SCB menar att det finns ett behov av att få en samlad bild av utvecklingen. I projektet har det civila samhällets organisationer ingått som en av flera möjliga kategorier av utförare.