prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — redovisade två rapporter , varav den ena belyser arbetet med anledning av och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen. Av rapporten avseende konsumentskydd framgår att anmält 97 ärenden för brott mot läkemedelslagen. Flertalet ärenden har resulterat i att företagen omgående har ändrat eller avbrutit marknadsföringen. 3.14.2Bolag med statligt ägande inom apotekssektorn är ett av staten helägt bolag. äger staten indirekt genom moderbolaget turering AB (OAB). OAB har inrättats för att leda och övervaka de processer som är nödvändiga för att omstrukturera under omregleringen av den svenska apoteksmarknaden. OAB äger även , som är ett nybildat bolag som har ålagts ansvaret för de databaser, register och annan IT- infrastruktur som alla öppenvårdsapotek måste ha tillgång till för att bedriva sin verksamhet (se avsnitt 3.5.6). En beskrivning och bedömning av verksamhet återfinns i regeringens årliga skrivelse för företag med statligt ägande (skr. 2008/09:120). försäljningsmonopol upphörde då en ny lag om handel med läkemedel trädde i kraft (se avsnitt 3.5.6). hade enligt 4 § lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. så gott som ensamrätt att sälja läkemedel till konsument. Försäljningsmonopolet omfattade dock inte godkända naturläkemedel och läkemedel som var godkända som vissa utvärtes läkemedel samt receptfria nikotinläkemedel. huvudsakliga uppgift var att via drygt 880 öppenvårdsapotek och cirka 40 verka för en god försörjning och användning av såväl receptbelagda som receptfria läkemedel. I syfte att säkra läkemedelsförsörjningen i glest befolkade områden har dessutom avtal med cirka 890 apoteksombud som förmedlar förskrivna receptläkemedel och säljer ett begränsat sortiment av receptfria läkemedel. I uppdrag har även ingått att erbjuda producentoberoende information och rådgivning till enskilda konsumenter samt producentoberoende information till förskrivare. verksamhet omfattar även försörjning av läkemedel till den slutna vården genom sjukhusapotek. har vårdgivare emellertid en ökad frihet att organisera läkemedelsförsörjningen till och inom sjukhus. Sjukhusen ska på egen hand eller genom avtal med andra aktörer helt eller delvis kunna sköta läkemedelsförsörjningen via sjukhusapotek. Som ett led i att skapa goda förutsättningar för konkurrens på apoteksmarknaden kommer ett stort antal apotek att avyttras . Totalt kommer cirka 466 apotek att säljas till stora och medelstora köpare medan 150 apotek kommer att överföras till ett nyinrättat bolag som ska kunna ha enskilda entreprenörer som delägare. Syftet är att skapa möj- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ligheter för småföretagande inom ramen för en fungerande stödstruktur. Cirka 330 apotek kommer att finnas kvar i ägo. nettoomsättning uppgick till (39,2007). Rörelseresultatet uppgick till (2007). ökade försäljningen av receptbelagda läkemedel och försäljningen av receptfria läkemedel och naturläkemedel . Försäljningen av övriga hälsoprodukter ökade . lämnade för en utdelning på . utökade sin butikskedja med sex apotek. Antalet kundbesök ökade och även e-handel ökade. uppgick antalet särskilda läkemedelsgenomgångar till 73 000, vilket var fler än . liga Corporate Image-mätning fick ett toppresultat. gick omregleringen av apoteksmarknaden in i en mer aktiv fas, vilket har påverkat förutsättningarna för verksamhet. Regeringen bedömer att även har fortsatt att säkerställa läkemedelsförsörjningen på ett tryggt, säkert och effektivt sätt. Bolaget placerar sig fortsatt väl i mätningar när det gäller kännedom om och attityd till företaget. Prioriterade områden var att upprätthålla läkemedelsförsörjningen till svenska folket och fullfölja bolagets samhällsuppdrag, att arbeta aktivt för att underlätta omregleringen samt att utveckla företaget för att bli framgångsrikt på en omreglerad marknad. Tabell 3.38 Ekonomisk översikt för Resultat efter finansiella poster Räntabilitet på eget kapital, % 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Folkhälsopolitiken spänner över flera samhällssektorer vilket innebär att verksamheter och insatser inom flera utgiftsområden bidrar till politikens genomförande. , och är myndigheter som spelar en central roll inom folkhälsoområdet genom att fungera som , ansvara för nationell uppföljning och utvärdering såväl av folkhälsans utveckling som av insatser inom folkhälsoområdet och genom tillsyn och epidemiologisk bevakning. Folkhälsoforskning finansieras bl.a. av för arbetsliv och socialvetenskap och av . Inom utgiftsområde 9, delområdet folkhälsopolitik, finns ett särskilt ansvar för smittskydd och hälsoskydd och för en rad frågor av betydelse för samhällets beredskap i hälsorelaterade frågor, främst inom smittskyddsområdet. Inom delområdet finns även ett särskilt ansvar för insatser som syftar till att skapa goda förutsättningar för hälsofrämjande levnadsvanor i befolkningen. Regeringen ger bidrag till förebyggande insatser mot hiv/aids, bidrag till frivilligorganisationer och till alkohol- och narkotikapolitiska insatser. Inom utgiftsområdet finansieras även medlemsavgift till (), andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll, bidrag till för folkhälsovetenskap samt . Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom folkhälsopolitik 2:3 Alkohol- och läkemedelssortimentsnämnden2 2:4 Bidrag till för folkhälsovetenskap 2:5 Bidrag till WHO 2:7 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 2:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma 2:9 Insatser för vaccinberedskap 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Från och med budgetpropositionen benämns anslaget . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det övergripande nationella folkhälsomålet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:35:SoU7, rskr. 2002/03:145). Verksamheter och insatser inom flera utgiftsområden bidrar till att uppfylla målet. I det följande beskrivs särskilt resultaten inom de områden för vilka särskilda medel har avsatts inom utgiftsområde 9, delområde folkhälsopolitik. För att nå det övergripande nationella folkhälsomålet krävs ett sektorsövergripande, långsiktigt och målinriktat arbete av aktörer på många olika nivåer i samhället. Ansvaret för de statliga insatserna är fördelat mellan departementen i . Det huvudsakliga folkhälsoarbetet bedrivs på regional och lokal nivå av länsstyrelser, landsting, kommuner och idéburna organisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig bl.a. på hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (2004:168). Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör flera kommunala verksamheter, t.ex. alkohollagen (1994:1738), tobakslagen (1993:581), (1998:808) och livsmedelslagen (2006:804). Förbättringar i hälsa kan mätas bland annat genom ökad medellivslängd och minskad risk för en för tidig död. Generellt sett har folkhälsans utveckling varit gynnsam. Medellivslängden fortsätter att öka i (se diagram 4.1). kunde en nyfödd pojke förväntas leva och en nyfödd flicka . var det bland männen endast fyra länder som hade en längre medellivslängd än medan svenska kvinnor hamnade på tionde plats. Den stora nedgången i dödlighet i hjärt- och kärlsjukdomar är den främsta förklaringen till ökningen av medellivslängden. Även risken att insjukna i hjärt- och kärlsjukdom har minskat vilket med största sannolikhet kan förklaras av förändrade levnads- vanor, främst minskad rökning och förbättrade kostvanor. Diagram 4.1 Medellivslängd 1986-2008 Cancer är den största dödsorsaken efter hjärt- och kärlsjukdomar. Cancerdödligheten har inte minskat i samma utsträckning som dödligheten i hjärt- och kärlsjukdomar. Skillnaden är speciellt tydlig bland män. Ända har antalet cancerfall i ökat stadigt. Delvis beror ökningen på en ökande befolkningsmängd, förbättrade möjligheter att ställa diagnos och ett ökat antal äldre personer. Två tredjedelar av all cancer inträffar efter . Även om hänsyn tas till dessa förändringar har antalet diagnostiserade fall ökat. har spädbarnsdödligheten halverats. var den 2,5 döda under första levnadsåret av 1 000 levande födda barn . De flesta av de barn som avlider dör under första levnadsveckan. hade 2006 den näst lägsta spädbarnsdödligheten i världen efter . De orosmoln som funnits när det gäller folkhälsans utveckling har bl.a. rört ökande psykisk ohälsa och ökande övervikt och fetma samt ökande alkoholkonsumtion, särskilt bland unga. Även om nivåerna inom dessa områden är höga, så har de negativa trenderna i många fall avstannat eller vänt. Oroande trender är fortfarande det ökande antalet självmord bland ungdomar samt att allt fler ungdomar vårdas på sjukhus för depression eller ångest och för alkoholförgiftning. Ökningen inom dessa områden är speciellt tydlig vad avser unga kvinnor. Antalet unga kvinnor som vårdas på sjukhus på grund av anorexia har mer än fördubblats , men har dödligheten minskat drastiskt. Det talar för att det inte i första hand är fler som insjuknar, utan snarare att fler erbjuds vård och behandling. Av de ungdomar som vårdas på sjukhus för anorexia utgör unga kvinnor . Barns hälsa i är generellt sett god. Positiva faktorer är den låga spädbarnsdödligheten, den höga andelen ammande spädbarn, den låga andelen barnolycksfall, den höga andelen vaccinerade barn och den jämförelsevis låga andel som utsätts för fysisk bestraffning under barndomen. Barn i årskurs 5 känner sig lika friska eller friskare jämfört med . Motsvarande andel i årskurs 9 har däremot minskat , särskilt bland flickor. Dagens barn äter mindre godis och dricker mindre läsk än , och de äter också mer frukt och grönsaker. Trots det har det blivit fyra till fem gånger vanligare med fetma bland barn , även om det nu kommer rapporter om att ökningen har stannat upp och kanske till och med vänt nedåt. Barn och unga med fetma riskerar att drabbas av diabetes av typ 2. Av alla barn i med diabetes har dock diabetes av typ 2. Svenska barn och unga med diabetes har i stort sett alltid diabetes av typ 1. Insjuknandet i diabetes av typ 1 har förskjutits mot yngre åldrar, vilket medför att diabetes ökar bland barn och unga. Anledningen till att diabetes debuterar tidigare anses bland annat bero på en allt högre födelsevikt och ett större energiintag under barndomen. De äldre i lever allt längre och är friska långt upp i hög ålder. Andelen äldre som uppfattar sitt allmänna hälsotillstånd som gott har ökat . Även om andelen äldre som rapporterar att de har någon långvarig sjukdom också har ökat, så har andelen som har sjukdomar eller besvär som hindrar deras dagliga liv minskat. De vanligaste långvariga sjukdomarna i åldrarna är hjärt- och kärlsjukdomar och sjukdomar i rörelseorganen. Två tredjedelar av all cancer inträffar efter . Även psykisk ohälsa är vanligt förekommande bland äldre. har någon psykiatrisk diagnos. Två tredjedelar av alla dödsolyckor i sker i åldersgruppen och hälften av alla som vårdas på sjukhus till följd av olyckor åter- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 finns i denna grupp. Fallolyckor är den klart största olyckstypen. Även om det svenska samhället i grunden präglas av goda levnadsvillkor finns systematiska skillnader i dödlighet och sjuklighet mellan olika socioekonomiska grupper samt mellan kvinnor och män. Dessutom finns det systematiska skillnader i den självupplevda hälsan mellan utrikes och inrikes födda, mellan personer med funktionsnedsättning och befolkningen i sin helhet samt mellan personer med olika sexuell läggning. Enligt Statens folkhälsoinstituts rapport ohälsa (R 2008:13) redovisas att en stor del av samhällets samlade ohälsa finns bland personer med funktionsnedsättning. Medan hälsan för befolkningen i sin helhet har förbättrats under har de relativa skillnaderna i hälsa mellan olika samhällsgrupper förblivit oförändrat stora eller i några fall även ökat. Indikatorer som används för att bedöma resultatet är andel ungdomar som anger att de har ängslan, oro eller ångest, antal självmord samt andel personer med övervikt eller fetma. I enlighet med vad som aviserats i propositionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) har regeringen vidtagit en rad åtgärder, som bland annat främjar barns och ungas psykiska hälsa och stärker det självmordspreventiva arbetet samt främjar såväl goda matvanor som fysisk aktivitet. Barns och ungas psykiska hälsa En trygg anknytning till föräldrarna är en förutsättning för god psykisk hälsa senare i livet. Levnadsmönster och vanor som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet. Barn och ungdomar är därför en prioriterad målgrupp inom folkhälsopolitiken. Regeringens folkhälsoarbete när det gäller barns behov och trygghet fokuserar på att skapa möjligheter för föräldrar att få den hjälp och det 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 stöd de behöver för att ge god omsorg till sina barn. Ett utvecklat universellt förebyggande föräldrastöd kan vända den negativa utvecklingen av barns och ungdomars psykiska och fysiska hälsa. beslutade regeringen om en Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd En vinst för alla (S2009/2954/FH). Strategin lanserades under en nationell konferens som genomfördes via satellit. Omkring 3 000 personer på 21 olika orter i landet deltog i konferensen. Efterfrågan på strategin har varit stor. har cirka 7 000 exemplar gått ut i landet. Strategin är tänkt att dels inspirera kommuner och landsting att utveckla stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap, dels utgöra ett praktiskt stöd i det organisatoriska planerings- och utvecklingsarbetet. () har fått i uppdrag att fördela i stimulansbidrag till ett urval av kommuner som i samarbete med ett forskningslärosäte ska utveckla föräldrastödet i enlighet med strategin. Försöksverksamheten ska pågå . Vidare har FHI fått i uppdrag att bilda en samverkansgrupp för föräldrastöd. Gruppen ska vara ett stöd i FHI:s uppdrag att sammanställa och sprida kunskap om universellt förebyggande föräldrastödjande modeller, metoder och program vars syfte överensstämmer med den definition på föräldrastöd som anges i strategin. Därutöver har institutet fått uppdraget att skapa ett dialogforum för kommuner och idéburna organisationer kring föräldrastöd. Forumet ska syfta till att utbyta erfarenheter och att ta till vara och sprida goda exempel på det lokala arbetet att utveckla föräldrastödet. Slutligen har FHI fått i uppdrag att i samråd med Kommuner och Landsting utveckla och ansvara för ett frivilligt webbaserat system som erbjuder kommuner en möjlighet till att göra öppna jämförelser avseende föräldrastöd. Barn och unga i psykiatrisatsningen Inom ramen för regeringens psykiatrisatsning (som presenteras i skrivelsen 2008/09:185 En politik för personer med psykisk sjukdom eller psykiskt funktionsnedsättning) utgör insatser riktade till barn och unga ett av fyra prioriterade delområden. Insatser som regeringen beslutat om är t.ex. projektet med modellområden för att förbättra första linjens vård och omsorg för barn och unga med psykisk ohälsa samt satsningen på en förstärkt vårdgaranti inom barn och ungdomspsykiatrin där arbetet sker i samverkan med utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa (se avsnitt 3.5.4 inom Hälso- och sjukvårdspolitik). Kartläggning av barns och ungdomars psykiska hälsa Det stora flertalet ungdomar mår bra. De senaste två decennierna har emellertid psykosomatiska symptom som exempelvis oro och nedstämdhet, sömnbesvär, trötthet och huvudvärk ökat bland barn och ungdomar i skolåldern. En stor del av dessa stressrelaterade symptom är vanligare bland flickor än bland pojkar. Diagram 4.2 Andel ungdomar mellan som uppger att de har besvär av ängslan, oro eller ångest 1988/892006/07 Enligt SCB:s ULF-undersökning skedde /892004/05 en kraftig ökning av andelen ungdomar mellan som rapporterar att de upplever lätta eller svåra besvär av ängslan, oro eller ångest (se diagram 4.2). Bland de unga männen ökade andelen från och bland de unga kvinnorna ökade andelen från . Därefter har det inte skett några större förändringar vilket även stöds av resultat från FHI:s nationella folkhälsoenkät. Den andel som uppger att de upplever svåra besvär av ängslan, oro eller ångest har enligt ULF-undersökning varit i stort sett /892004/05 och resultaten från FHI:s nationella folkhälsoenkät visar att det även gäller för perioden 20052008. När det gäller utvecklingen av svåra besvär är resultaten från SCB:s ULF-under- sökning mer svårtolkade vilket kan bero på byte av metod för datainsamling. För att få en heltäckande bild av barns och ungdomars psykiska hälsa och för att underlätta för kommuner att bedriva ett kunskapsbaserat och effektivt folkhälsoarbete beslutade regeringen att genomföra en rikstäckande kartläggning av barns och ungdomars psykiska hälsa. SCB fick uppdraget att administrera undersökningen som omfattar samtliga elever i årskurs 6 och årskurs 9. Undersökningen kommer att ge värdefull kunskap om barns och ungdomars psykiska hälsa i hela landet. Resultaten kommer att redovisas för hela landet, kommun för kommun och skola för skola. På så sätt kan den enskilda kommunen jämföra sig med genomsnittet för hela landet, och skolorna i kommunen kan jämföra sina resultat med varandra. har antalet självmord minskat i alla åldersgrupper (se diagram 4.3). registreras dock mellan 1 100 och 1 500 självmord (beroende på om fall med oklart uppsåt, dvs. våld och förgiftning där uppsåtet inte kan fastställas, inkluderas eller inte). En fjärdedel av alla självmord begås av personer . I åldersgruppen har inga förbättringar skett . Tendensen är snarare en svag ökning av antalet självmord i den åldersgruppen, , och särskilt bland unga kvinnor. Diagram 4.3 Antal självmord bland ungdomar mellan (exklusive fall med oklart uppsåt, dvs. våld och förgiftning där uppsåtet inte kan fastställas) 1997 2007 Källa: , EpC 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Samhällets förebyggande insatser för att motverka psykisk ohälsa och samhällets olika system för att hantera risker för självmord måste ständigt förbättras. Ingen människa ska behöva hamna i en situation där den enda utvägen upplevs vara att ta sitt liv. Det är regeringens övertygelse att utbildning och information är nyckelord i det självmordsförebyggande arbetet. Regeringen ser över olika förslag avseende hur man kan öka kunskapen i befolkningen om självmord och hur man ska höja kompetens avseende vård och omhändertagande av personer med självmordsproblematik. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska klargöra och analysera förutsättningarna att inom hälso- och sjukvårdens och område utveckla och förbättra händelseanalyser av inträffade självmord. Uppdraget ska redovisas . Regeringen sätter särskilt värde på den stora roll som ideella aktörer spelar i det självmordsförebyggande arbetet. Regeringen har därför stärkt verksamheten vid expertfunktionen Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa (NASP) med . NASP ger kunskapsstöd till myndigheter, organisationer och regionala självmordsförebyggande nätverk och bidrar även till att öka medvetenheten om självmord i befolkningen. Vidare har ett organisationsstöd om utgått till och efterlevandes stöd (SPES). Därutöver har utbetalats till paraplyorganisationen för Människor i Sorg (SAMS). SAMS har för medlen upprättat och drivit ett gemensamt nationellt kansli och tagit fram ett gemensamt informationsmaterial om de fyra föreningar som ingår i organisationen samt utvecklat en webbplats med länkar till föreningarna. Lokalt sektorsövergripande hälsofrämjande arbete Enligt regeringsbeslut har FHI fördelat till ett urval av sex kommuner som i samarbete med ett forskningslärosäte ska stärka och utveckla det egna lokala sektorsöverskridande hälsofrämjande arbetet. Arbetet ska vila på en vetenskaplig grund och syfta till att dels främja barns och ungas psykiska och fysiska hälsa, dels generera kunskap om såväl effektiva hälsofrämjande metoder som kostnadseffektiva samverkansformer på lokal nivå. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Fysisk aktivitet, matvanor och livsmedel I propositionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) framhöll regeringen att övervikt och fetma är ett av de allvarligaste folkhälsoproblemen i . Osunda matvanor och fysisk inaktivitet bidrar till ökad dödlighet och flera vanligt förekommande sjukdomar. Fysisk aktivitet, hälsosamma matvanor och säkra livsmedel är en förutsättning för en god hälsoutveckling vilket utgör grund för att prioritera åtgärder för att främja hälsosamma kostvanor och fysisk aktivitet. Diagram 4.4 Andel personer med övervikt eller fetma 1988/892006/07 med början ökade andelen personer med övervikt eller fetma (se diagram 4.4). Ökningen var snabbare bland män än bland kvinnor. Enligt SCB:s ULF-undersökning hade hälften av alla män och drygt en tredjedel av alla kvinnor övervikt eller fetma 2004/05. Därefter har ökningen avstannat vilket även stöds av resultat från FHI:s nationella folkhälsoenkät. I FHI:s enkät finns det ingen statistiskt säkerställd skillnad mellan kvinnor och män när det gäller fetma. Däremot är skillnaden relativt stor när det gäller övervikt, högre bland män än bland kvinnor. Förekomsten av övervikt och fetma ökar med åldern för män och för kvinnor. Därefter minskar förekomsten med ökande ålder. rekommendation om att äta frukt och grönsaker minst uppnås bara av mindre än en av tio personer. Kvinnor har bättre matvanor än män. Högutbildade har bättre matvanor än lågutbildade. Manliga arbetare med låg inkomst är de som äter minst frukt och grönsaker. har barns matvanor förbättrats. Fler äter frukt och grönsaker och konsumtionen av läsk och godis har sjunkit markant . Omkring två tredjedelar av gruppen vuxna är fysiskt aktiva med en aktivitetsnivå som kan anses vara minst måttlig, och uppfyller därmed miniminivån på rekommenderad fysisk aktivitet. Bland barn och ungdomar rekommenderas en högre aktivitetsnivå vilket uppnås endast av av barn i . Det är mindre än i flertalet europeiska länder. Regeringen anser att det krävs samverkan mellan på området verksamma aktörer för att på ett effektivt sätt kunna förebygga övervikt och fetma. Regeringen etablerade därför ett dialogforum för att tillsammans med nyckelaktörer, såsom livsmedelsbranschen, expertisen och idéburna organisationer, diskutera nationella utmaningar och olika aktörers möjliga bidrag till gagn för folkhälsan. och genomfördes möten med företrädare för Livsmedelsföretagen och Svensk Dagligvaruhandel på temat hur näringslivet kan bidra till att få svenskarna att äta nyttigare. Genom detta dialogforum kom medverkande aktörer överens om att, utifrån sina respektive roller, aktivt medverka i arbetet för att nå uppsatta mål på området för bra matvanor samt att gemensamt arbeta för att öka andelen nyckelhålsmärkta produkter, samt konsumtionen av dessa. hölls även en dialog om skolmåltiden. Med syfte att samordna myndigheternas arbete på området goda matvanor och fysisk aktivitet gav regeringen FHI i uppdrag att tillsammans med etablera en samverkansgrupp för uppföljning och utvärdering av insatser på området. Fokus i detta arbete har legat på att planera och organisera arbetet. Fysisk aktivitet på recept Ett prioriterat område i det förebyggande arbetet är fysisk aktivitet på recept. Fysisk aktivitet på recept innebär att personal inom hälso- och sjukvården ordinerar fysisk aktivitet på motsvarande sätt som ett läkemedel. Studier visar att fysisk aktivitet på recept är ett effektivt verktyg för en bättre hälsa. En utvärdering visar att patienterna ökade sin dagliga fysiska aktivitet med upp till mer jämfört med en kontrollgrupp. Dessutom hade patienternas allmänna välbefin- av patienterna följde det förskrivna receptet, en andel som är lika stor för andra typer av behandlingar.