prop · GX031d25 · 2009-09-21 00:00:00 — Syftet var att bättre kunna tillvarata och utveckla värdena i de båda bolagen (prop. 2008/09:172, bet. 2008/09:FiU41, rskr. 2008/09:263). För Va- sallen medför detta att bolaget på ska kunna utgöra ett mer attraktivt förvärvsobjekt. Vidare är det regeringens bedömning att det bland de fastighetstillgångar som ägs direkt av staten och av statligt ägda bolag finns fastigheter som av olika skäl bör avyttras. Utvidgningen av uppdraget medför också att Vasallen i detta sammanhang ska kunna bidra med sin erfarenhet och kunskap när fastigheter, ägda av myndigheter och andra statligt ägda bolag, ska säljas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen har fattat beslut om att utse en särskild utredare för att göra en fördjupad översyn av statens fastighetsförvaltning (dir. 2009:45) som ska redovisas . Utredarens uppdrag är främst att ta fram tydligare kriterier för statens fastighetsinnehav samt att föreslå en mer ändamålsenlig organisation av statens fastighetsförvaltning. Översynen innefattar ett flertal fastighetsförvaltande myndigheter men även de statligt ägda fastighetsbolagen. En fördjupad genomgång av Teracomkoncernen pågår. Regeringen avser att återkomma till när den fördjupade genomgången är avslutad. Regeringen ser över AB:s inriktning. En strategidialog har inletts med bolaget med målet att tydliggöra ägarstyrningen av . Regeringen avser att återkomma till med ett förtydligat uppdrag som speglas i en för , såsom ett europeiskt energibolag, mer ändamålsenlig bolagsordning. Som regeringen informerat om i budgetpropositionen är det inte aktuellt med en försäljning av . Till följd av omreglering av fordonsbesiktningsverksamheten sker en översyn av lämplig ägarstruktur i AB . I samband med den omreglering som genomförts för att möjliggöra för nya aktörer att etablera sig på apoteksmarknaden har ägandet och verksamheten i omstrukturerats (prop. 2007/08:87, bet. 2007/08:SoU17, rskr. 2007/08:182). Under omregleringen har en ny koncernstruktur bildats med bland annat ett nytt tillfälligt moderbolag och ett servicebolag, . Moderbolaget, (OAB), ansvarar för skapa förutsättningar för en väl fungerande konkurrens på en omreglerad apoteksmarknad, främst genom att leda och genomföra processen för försäljning av verksamheter som ägs av , säkerställa att överför infrastruktur och servicefunktioner till samt säkerställa att konkurrensneutralitet och bästa möjliga förutsättningar för en avyttring upprätthålls i perioden fram till att övertagande av apotek och övriga verksamheter är genomfört. OAB ansvarar vidare för att ett antal apotek överförs till ett nyinrättat bolag. Dessa apotek ska kunna ha enskilda entreprenörer som delägare och kunna få del av en särskild stödstruktur. Därutöver ska OAB i sin egenskap 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 av moderbolag vidta sådana åtgärder som är nödvändiga för att genomföra omregleringen i enlighet med statens mål. ska tillhandahålla samhällsnyttig infrastruktur, servicefunktioner och informationsdatabaser till apoteken på likvärdiga och ickediskriminerande villkor (se även utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 3.5.6, 3.7.7 och 3.11.2, 3.14.2). /09 bolagiserades affärsenheterna (numera ) samt och Projektering (numera ). Skälen för bolagiseringarna var främst att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet, öka produktiviteten på marknaden samt skapa effektivitetsvinster för samhället. De nybildade bolagen kommer även att omfattas av bolagsgenomgången. I enlighet med vad regeringen redovisade i budgetpropositionen pågår en översyn av kapitalstrukturerna i de statligt ägda företagen. Ett företags kapitalstruktur beskriver hur företagets tillgångar har finansierats, dvs. fördelningen mellan eget kapital och skulder. En första del av denna översyn har genomförts. Av de totalt 46 statligt ägda företagen som har ingått i översynen, har 23 () uppsatta mål för kapitalstrukturen. Företagen har sammanställts i två kategorier; dels företag som verkar under marknadsmässiga villkor, dels företag med särskilda samhällsintressen. Av de 23 företag som här klassificeras som företag vilka verkar under marknadsmässiga villkor har 18 () uppsatta mål, medan det för gruppen av företag med särskilda samhällsintressen (23 företag) uppgår till fem företag (). Av de fem företag som verkar under marknadsmässiga villkor och som ej har kapitalstrukturmål återfinns tre nybildade företag, som är i processen att sätta upp mål. De två återstående har mycket särpräglad verksamhet som inte hitintills gjort det ändamålsenligt med kapitalstrukturmål. Två finansiellt inriktade innehav har uppsatta kapitalstrukturmål på styrelsenivå medan övriga mål har fastställts på ägarnivå (i en process som inkluderar ledning, styrelse och ägare). För de företag som verkar under särskilda samhällsintressen sätts främst samhällsekonomiska mål varför kraven på ekonomiska mål kan avvika från vad som är gängse i verksamheter som bedrivs på helt marknadsmässiga villkor. 26 () av de statligt ägda företagen har på ett strukturerat sätt sett över sina mål . Av de företag som har uppsatta mål för kapitalstrukturen överensstämmer utfallet med målen för 10 () av dessa. Ytterligare sex företag förväntas netto nå en överensstämmelse mellan mål och status . Därmed förväntas 16 () av företagen nå målen , medan resterande företag , uppvisar större avvikelser. Avvikelserna omfattar såväl översom underkapitaliserade företag. För att i ökad utsträckning nå målen för kapitalstrukturen krävs bl.a. väl fungerande möjligheter till reglering av kapitalstrukturen. Ägarens möjlighet att lämna kapitaltillskott har för en majoritet av företagen som verkar under marknadsmässiga villkor identifierats som en viktig faktor. Företagen anser att de med en sådan möjlighet mer effektivt skulle kunna utnyttja ägarens kapital i verksamheten. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att se över målen och optimera kapitalstrukturerna för de enskilda företagen, i syfte att säkerställa att ägarens kapital utnyttjas på bästa sätt. Vid identifierade behov av kapital till företagen ska tillskott prövas. I situationer med överskjutande kapital i bolagen ska detta återföras till ägaren om det inte inom en överblickbar framtid ska investeras i värdeskapande verksamhet. pekar i sin slutrapport på att måste prioritera konkurrenskraft, omställningsförmåga och attraktivitet högre, för att säkra tillväxt på lång sikt. Näringspolitiken har sedan regeringen tillträdde bedrivits i denna riktning. Den globaliserade ekonomin har gjort att den finansiella krisen snabbt drabbat hela världen. I mötte regeringen snabbt de akuta problemen på finansmarknaden med insatser för att stabilisera bankerna och möjliggöra utlandskrediter för de svenska exportföretagen. Globaliseringens möjligheter kommer fortsatt vara grun- den för tillväxt i de svenska företagen, vilket möjliggör den svenska välfärden. Åtgärder mot finansiell kris och lågkonjunktur Den snabbt minskade efterfrågan i tillverkningsindustrin har lett till stort antal varsel om uppsägningar av personal. Detta har regeringen på ett offensivt vis mött med ett stort antal åtgärder. En utgångspunkt har varit att åtgärderna, som de möter de akuta problemen, ska utformas så att ska komma ur krisen med en stärkt konkurrenskraft. Ett viktigt inslag i detta arbete är dialogen med de regionala varselsamordnarna som regeringen utsett, med uppdrag att samordna insatser lokalt och regionalt. Uppdraget innebär framförallt att möta de företag och människor som drabbas av varsel och nedläggningar. Genom att samordna aktörer och resurser på lokal och regional nivå ska arbetet säkerställa att stärker sin konkurrenskraft när ekonomin återhämtar sig. De regionala samordnarna har inkommit med förslag som i stor uträckning har hörsammats och genomförts av regeringen. Bland åtgärderna kan nämnas förstärkt utlåning till små och medelstora företag via (), förstärkt exportfinansiering via AB () och (), samt insatser för fordonsindustrin med ett FoU-bolag, möjligheter till statliga kreditgarantier för lån i Europeiska Investeringsbanken samt undsättningslån för företag i ekonomiska svårigheter. Åtgärder inom andra områden som regeringen vidtagit bl.a. med anledning av de regionala samordnarnas förslag är exempelvis skatteavdrag för reparationer och ombyggnader, satsning på infrastruktur, nystartsjobb, uppskov för arbetsgivare att betala skatt, kompetensutveckling och arbetspraktik, åtgärder för utbildning, exempelvis yrkes- och vuxenutbildning, stöd till kommunsektorn för att värna välfärden och utvidgade satsningar på matchning och coachning av arbetssökande inom arbetsförmedlingen. Bland de förslag som regeringen nu lägger fram kan nämnas en kraftfull satsning på fler utbildningsplatser och förstärkta arbetsmarknadsåtgärder. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Insatser för bästa företagsklimat Insatserna inom näringspolitiken är inriktade på att medverka till fler och växande företag, ett dynamiskt och innovativt näringsliv, regelförenkling, väl fungerande marknader och en effektiv förvaltningsstruktur. Ett konkurrenskraftigt näringsliv förutsätter ett gott företagsklimat som skapas genom insatser inom många olika politikområden. Skatter, transporter, forskning, utbildning, handels- och investeringsfrämjande, arbetsmarknad, energi, miljö, landsbygdsutveckling, kultur och regional tillväxt är exempel på områden med stor betydelse i ett näringspolitiskt perspektiv. I en allt mer integrerad världsekonomi ökar både möjligheterna och konkurrensen för svenska företag. I syfte att stärka företagens möjligheter att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen inom ramen för statens åtagande att utarbeta en internationaliseringsstrategi med särskilt fokus på små och medelstora företag. Goda villkor för företagande, innovationer, god tillgång till kompetens och en väl fungerande kunskapsöverföring mellan universitet, högskolor, industriforskningsinstitut och näringsliv lägger grunden för långsiktig konkurrenskraft. I detta syfte genomför regeringen en rad insatser för att främja ett dynamiskt och innovativt näringsliv. Regeringens gröna näringspolitik skapar förbättrade förutsättningar för svenskt näringsliv att ställa om för att klara de allt hårdare miljö- och klimatkraven. skapas förutsättningar för näringslivet att bättre kunna tillvarata tillväxtpotentialen i denna utveckling. När företagens administrativa börda minskar stärks förutsättningarna för tillväxt. Regelförenkling är därför ett viktigt medel för att nå regeringens övergripande mål att bryta utanförskapet genom att skapa fler jobb i fler och växande företag. Det rådande läget i världsekonomin understryker vikten av att regelförenklingsarbetet fortsätter med oförminskad kraft. Att sänka kostnaderna för administration av regler är särskilt viktigt i en lågkonjunktur, då företagen redan är pressade av att hålla nere kostnaderna. Konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna är en viktig förutsättning för väl fungerande marknader. Effektiva och väl anpassade regelverk skapar förutsätt- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ningar för entreprenörskap och tillväxt hos företag som är verksamma på konkurrensutsatta marknader. Regeringen avser att fortsätta att aktivt verka för att förbättra villkoren för företag och företagande genom att vidta åtgärder för att främja entreprenörskap och stimulera till förnyelse inom bl.a. välfärdssektorn. Åtgärder för entreprenörskap och företagande i denna budgetproposition Bland de förslag som regeringen nu lägger fram kan följande nämnas som bidrar till ett stärkt företagsklimat och bättre villkor för entreprenörskap och företagande. Satsningar på småföretagare och framtidsbranscher har prioriterats särskilt. För att öka småföretagens möjlighet att utvecklas, växa och anställa måste kostnaderna sänkas ytterligare. Regeringen föreslår därför en nedsättning av egenavgifterna för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag . Nedsättningen bör uppgå till högst och gälla näringsidkare i åldern som har ett överskott i näringsverksamheten på . Regeringen genomför nu ett omfattande reformarbete för att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Målet är att göra det självklart, enkelt och mera lönsamt att vara företagare. För att förstärka den sociala tryggheten för företagare föreslår regeringen ett antal förändringar i de sociala trygghetssystemen, dvs. arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringen. Syftet är att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i regelverken, ökad likabehandling av företagare och anställda samt ökad valfrihet för företagare. Minskad risk att starta företag För att minska risken med företagande och därmed främja ett ökat entreprenörskap avser regeringen att föreslå åtgärder som innebär att det ska gå snabbare att få skuldsanering för den som har skulder från näringsverksamhet och att även aktiva näringsidkare ska omfattas av möjligheterna till skuldsanering. För att förbättra företagsklimatet är det angeläget att företagsskattereglerna bidrar till en hög investeringsnivå och en snabb produktivitetsutveckling. Regeringen avser därför att tillsätta en företagsskatteutredning med syfte att undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och därmed göra villkoren mer lika för investeringar som finansieras med eget kapital respektive lånat kapital. Regeringen hade ambitionen att sänka sociala avgifterna för företag inom tjänstesektorn, men det var inte en framkomlig väg inom EU. Enligt ett nytt EG-direktiv som trädde i kraft är det dock numera möjligt för medlemsstaterna att sänka mervärdesskattesatsen på vissa tjänster inom tjänstesektorn. Regeringen vill därför nu undersöka möjligheten att tillämpa reducerad mervärdesskattesats på vissa tjänster. En utredare bör därför få i uppdrag att utreda om en reducerad mervärdesskattesats kan införas i vissa delar av tjänstesektorn. Kulturella och kreativa näringar Regeringen bedriver ett arbete med syfte att utveckla en långsiktigt fungerande infrastruktur för kulturella och kreativa näringar. Därför föreslås en särskild satsning för att utveckla denna för utvecklings- och konkurrenskraft viktiga sektor. För att ytterligare stimulera unga företagare avser regeringen att vidta åtgärder för att främja unga innovatörer i nära samarbete med utbildningsinstitutioner, företag och företagarorganisationer. Regeringen avser att förstärka insatserna för att utveckla entreprenörskap och företagande inom vård och omsorg, i syfte att öka mångfalden, förbättra kvaliteten och öka valfriheten för patienten. Regeringens satsning för att främja kvinnors företagande och för att stärka kunskaperna om kvinnors företagande har fått stort genomslag och därför föreslås en fortsatt satsning . För att ytterligare ta vara på potential och attraktionskraft som ett konkurrenskraftigt och hållbart turistland föreslår regeringen utökade resurser för . Dessutom tillkommer en satsning på Matlandet . För att göra de gröna näringarna mer konkurrenskraftiga kommer, förutom de insatser som nämnts ovan, handelsgödselskatten att avvecklas. Forskning och teknikutveckling inom energiområdet Ytterligare insatser som gynnar entreprenörskap och företagande är regeringens satsningar på forskning och teknikutveckling inom energiområdet som syftar till att skapa tillväxt, nya jobb, miljönytta och goda exportmöjligheter i alla delar av landet. Fortsatt utveckling av näringspolitiken Många politikområden är av central betydelse för företagsklimatet, och därmed för entreprenörskapet och näringslivsdynamiken. Ett konkurrenskraftigt näringsliv kräver att näringspolitiken utgår från flera perspektiv. Makroekonomisk stabilitet, goda ramvillkor för företagande och näringspolitiska insatser är nödvändiga för att främja tillväxt i nya och befintliga företag. Re- geringen fortsätter arbetet med att utveckla en mer samlad och tvärsektoriell näringspolitik. Regeringen arbetar för att näringspolitiken ska skapa incitament och öka möjligheterna till tillväxt i såväl nya som befintliga företag. Det förutsätter att företagens kompetens- och kapitalbehov kan tillgodoses. Det ställer krav på en flexibel arbetsmarknad, vilket inkluderar en arbetsrättslagstiftning som stimulerar till en produktiv näringslivsdynamik, samt en väl fungerande kapitalmarknad. Även skattesystemets utformning har betydelse för viljan och möjligheterna att starta företag och låta dem växa. Trygghetssystemen måste anpassas för att stärka tryggheten för företagare och därmed medföra att fler väljer företagande. I fråga om regelförenkling för företag har regeringen startat ett förändringsarbete på det statliga området. Det är ett långsiktigt förändringsarbete som berör många aktörer på många olika nivåer. Det handlar om förhållningssätt och insikter om hur regler kan utformas på ett för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 företagen enkelt och ändamålsenligt sätt. Det är myndigheterna som företagen möter i sin vardag. Det är därför av största vikt att de regelverk och rutiner som myndigheterna disponerar över är kostnadseffektiva för medborgare och företag. Regeringen avser att bygga upp en djupare kunskap kring reglers effekter för företag och samhälle för att på så sätt ta fram fler och relevanta verktyg för regelförenkling. Regeringen anser att näringspolitiken särskilt ska främja företagandet inom kunskapsintensiva näringar. Detta gäller inte minst tjänstenäringar, vilka sysselsätter allt fler och är centrala för internationella konkurrenskraft. De näringspolitiska verktygen ska därför utformas så att fler företag, inte minst de små företagen, ägnar sig åt forskning, utveckling och innovationer. Fler och växande företag Det ska vara enkelt, självklart och mer lönsamt att starta och driva företag. För att skapa förutsättningar för fler och växande företag behövs såväl generella insatser som riktade åtgärder för företagande. För att fler ska bli företagare krävs det att fler individer ser företagande som lika självklart och möjligt som en anställning. Nya företag etableras främst inom tjänstesektorn, där också många av de växande företagen är verksamma. Nya företag är viktiga för att introducera nya tjänster och varor i ekonomin. De nya företagen stärker konkurrensen och bidrar därmed även till utvecklingen av befintliga företag, vilket förbättrar förutsättningarna för tillväxt och ökad sysselsättning. I takt med att i allt högre grad blir en kunskapsbaserad ekonomi ökar betydelsen av tjänsteinnovationer, såsom organisatoriska innovationer och marknadsinnovationer. Tjänsteinnovationerna är viktiga för att öka konkurrenskraften inom såväl tjänstesektorn som den varuproducerande sektorn. De påverkas bl.a. av regleringar, entreprenörskapspolicy, utbildning, FoU och konkurrensregler. Det ställer följaktligen höga krav på att ramverken och de näringspolitiska insatserna stödjer denna utveckling. Mot bakgrund av konjunkturläget är det särskilt viktigt att understödja utvecklingen av företagandet i och prioritera åtgärder för att stimulera fler företag att växa. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 företagsklimat är centralt för att företagen ska ha möjlighet att hantera den rådande lågkonjunkturen och för att få fler i arbete. Utifrån det långsiktiga perspektivet att effektivisera och samordna resurser som är strategiska för nationell och regional konkurrenskraft har regeringen, i form av det nybildade , skapat en kraftfull myndighet som ska utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, ökad konkurrenskraft och tillväxt i företag samt utvecklingskraft i alla delar av landet. De offensiva insatserna för att stimulera företagandet i hela landet ska fortsätta. Som ett led i detta avser regeringen att effektivisera och förtydliga statens insatser för finansiering och rådgivning till små och medelstora företag. I betänkandet Innovationer och företagande framtid (SOU 2008:121) lämnas ett flertal förslag på hur statens finansieringsinsatser kan bli mer effektiva och överskådliga. En rapport rörande statliga rådgivningsinsatser innehåller förslag på hur de statliga insatserna kan utvecklas. Regeringen avser att, bland annat utifrån dessa underlag, utarbeta förslag till förbättringar av de statliga insatserna för finansiering och rådgivning samt utveckling av myndighetsservice. Regeringen avser att lämna en proposition till rörande dessa frågor . Beträffande finansiering av nya, små och medelstora företag är ambitionen att samordna resurser, säkerställa geografisk närvaro, och tydligare definiera statens insatser på området. Företagens kompetens och möjlighet att attrahera kunskap är en avgörande faktor för företagens utveckling och konkurrenskraft. Det finns ett grundläggande behov av information och vägledning, rådgivning, nätverk och mötesplatser samt systematisk kompetensutveckling hos många små och medelstora företag. Företag använder sig i stor utsträckning av information från myndigheter, råd från familj och vänner samt rådgivning av privata aktörer inom t.ex. finansiering och revision. Staten har en roll i att tillhandahålla vissa marknadskompletterande tjänster när det gäller kunskapsstöd till företag. Regeringen har därför för avsikt att vidareutveckla och samordna myndigheternas information och service till små och medelstora företag. En del i detta är införandet av tjänsten Nystartskontoret. Ambitionen är också att tydligare definiera statens åtagande och åstadkomma en ef- fektivisering och samordning av rådgivningsinsatserna samt öka inslaget av privata utförare. Regeringen genomför nu ett omfattande reformarbete för att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Målet är att göra det självklart, enkelt och mera lönsamt att vara företagare. För att förstärka den sociala tryggheten för företagare föreslår regeringen ett antal förändringar i de sociala trygghetssystemen, dvs. arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringen. Syftet är att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i regelverken, ökad likabehandling av företagare och anställda samt ökad valfrihet för företagare. Sjukförsäkringen ska reformeras för att underlätta övergången från anställning till företagande. Företagare ska omfattas av ett generellt uppbyggnadsskede som innebär rätt till sjukpenninggrundande inkomst motsvarande vad en anställd skulle få. Vidare ska valfriheten för företagare vad gäller karens i sjukförsäkringen öka. Det ska bli mindre riskfyllt att anställa genom att ett generellt högkostnadsskydd avseende sjuklönekostnader för arbetsgivare införs. Inom föräldraförsäkringen föreslår regeringen ändrade regler så att egenföretagare får mer lika regler som anställda vid uttag av tillfällig föräldrapenning. Flera förändringar som förtydligar och förstärker företagarnas skydd i arbetslöshetsförsäkringen bör genomföras. Företagarbegreppet bör kopplas till inkomstskattelagen. Reglerna vid tillfälligt uppehåll i näringsverksamhet, liksom reglerna för sammanläggning av inkomster från näringsverksamhet och anställning bör förtydligas. Dagsförtjänsten för företagare bör baseras på den senaste taxeringen eller på genomsnittet av de som föregår inkomståret i den senaste taxeringen om det är mer förmånligt. Företagare som lägger ner efter start bör kunna få ersättning baserad på inkomster av tidigare anställning. Vid arbetslöshet bör det bortses från näringsverksamhet som bedrivits parallellt med anställning och företagande. ska i samråd med få i uppdrag att analysera möjligheterna för företagare att få havandeskapspenning på grund av risker i arbetsmiljön. Under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv redovisas de olika reformförslagen i sin helhet. Regeringen avser att återkomma till med dessa förslag och de bör kunna träda i kraft .