prop · GX031d23 · 2009-09-21 00:00:00 — Vidare lämnades en bedömning av vilka kostnader för hantering av miljöåtgärderna samt kostnader för konkreta miljöåtgärder som skulle kunna bli aktuella framöver. Beredningen av denna fråga fortsätter inom . I övrigt fortsätter Statens järnvägars avveckling av verksamhet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 leasingtransaktioner och detta har också medfört att tidpunkten för när leasingavtalen förfaller till slutbetalning kortats ner . Att det nu finns ett stort antal fordon som inte är bundna av leasingavtal minskar väsentligt riskerna i Statens järnvägars verksamhet. Kostnaderna för dessa leasingåtagandena täcks genom avtal med och samt externt rederi. Leasingadministrationen av järnvägsfordonen gav upphov till ett resultat på -0,5 (-0,6) . Genom beslut med anledning av budgetproposition har rätt att ta ut en ersättning i form av en offentligrättslig avgift enligt principen om full kostnadstäckning från de bolag som tillhandahålls leasingadministration av järnvägsfordon. ska därutöver ta ut riskavspeglande avgifter för lån kopplade till leasingåtaganden. Trots underskottet avseende leasingadministrationen av järnvägsfordonen visade verksamhetsgrenen ett totalt överskott om 49,3 (13,6) . Överskottet är hänförligt till uthyrningen av färjor och vinster i samband med lösen och omstrukturering av leasingtransaktioner. ska förvalta leasingavtal kostnadseffektivt och med en låg riskexponering. ska inte ingå några nya åtaganden annat än vad som är nödvändigt för förvaltningen av existerande leasingåtaganden. Verksamheten ska inriktas mot en avveckling av dessa åtaganden på ett affärsmässigt och effektivt sätt under beaktande av gällande reglering på respektive område. Verksamheten består i att förvalta de leasingåtaganden avseende rullande materiel och färjor, som fanns i vid bolagiseringen och som inte kunde överföras till eller eller externt rederi. Åtagandena per avser 28 (36) snabbtåg, 146 (305) personvagnar, 118 (164) ellok, 89 (89) diesellok och 3 558 (5 758) godsvagnar samt 1 (2 ) färja. har drygt 3 100 fordon lösts. har ett mycket stort antal fordon frisläppts genom förtida lösen av av järnvägsfordon som används i statligt upphandlad trafik ska på ett affärsmässigt och effektivt sätt förvalta och hyra ut järnvägsfordon till de av Rikstrafiken upphandlade operatörerna. Verksamheten ska över en konjunkturcykel visa en räntabilitet på sysselsatt kapital som motsvarar räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. Som en del i åtgärdspaketet i samband med kapitaltillskottet till övertog en fordonsflotta om 121 fordon. har det sålts 20 fordon och därmed återstår 101 fordon, varav 16 lok, 9 motorvagnsset och 76 personvagnar. Huvuddelen av denna flotta används i den av Rikstrafiken upphandlade trafiken och myndigheten garanterar hyran , med undantag för de vagnar som genomgår upprustning för vilka den garanterade hyrestiden är förlängd till . Avkastningen, på i fordonen bundet kapital, överstiger de ekonomiska mål som är uppsatta för verksamheten. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det upprustningsprogram som pågått har avslutats . har investerat i fordonen. Statens järnvägars ekonomiska resultat uppvisar ett positivt rörelseresultat på 67,7 (45,0) och ett positivt resultat efter finansiella poster på 63,2 (30,7) . Resultatet 2008 uppdelat på verksamhetsgrenar framgår nedan. Tabell 3.16 Statens järnvägars resultat efter finansnetto VG Avveckling av verksamhet Särskilt om Järnvägsstyrelsens resultat Järnvägsstyrelsen redovisade ett anslagssparande på 2008. Medlen har förts över till Transportstyrelsens anslag. I och med inrättandet av Transportstyrelsen avvecklades Järnvägsstyrelsen. Uppdraget att svara för återstående avvecklingsarbete åligger Transportstyrelsen. Transportstyrelsen har rapporterat att avvecklingsarbetet är avslutat och att avvecklingsarbetet inte inneburit några kostnader för Transportstyrelsen (N2009/4422/TR). Ett tillgängligt transportsystem och en hög transportkvalitet omsattes gods i de svenska hamnarna. Godsvolymen ökade därmed med jämfört med föregående år. Sjöfart har kunnat bedrivas året runt i de svenska farvattnen genom att isbrytarassistens tillhandahållits. /08 får betecknas som en mycket mild isvinter. Isbrytarna assisterade endast 186 fartyg och utförde 9 bogseringar. De säkra sjövägarna och prioriterade farlederna är till sjömätta i enlighet med internationell standard. Arbetet med att skapa ett gemensamt anmälningssystem för sjöfarten har bedrivits i samverkan mellan , och . Systemet bedöms bidra till att underlätta anmälning vid ankomst till svensk hamn. uppdrag har varit att bidra till och samordna arbetet för en säker och miljövänlig sjöfart med huvudinriktning på handelssjöfart. Då Transportstyrelsen bildades fick det till följd att bland annat uppgick i den nya myndigheten vilket innebär att Transportstyrelsen svarar för vilka krav som ska ställas på sjöfartens infrastruktur. har aktivt arbetat inom ett antal internationella organisationer, bl.a. IMO, IALA (aids to navigation and ) och EU. har arbetet med "SOUNDREP, det frivilliga sjötrafikinformationssystemet, fungerat väl i mellan och . Systemet som startade har haft en god anslutning. då av de fartyg som trafikerar väljer att rapportera till systemet. lämnade sitt delbetänkande, Lotsa rätt! (SOU 2007:106) . Utredningen föreslår bland annat ett antal förändringar i regelverket för lotsning samt övriga förslag på försöksverksamheter och åtgärder av betydelse för lotsningsverksamheten. Betänkandet har remissbehandlats och beredning av de olika frågeställningarna pågår i . minskade antalet sjöräddningsuppdrag med . Antalet omkomna eller saknade inom ansvarsområde är 38 personer vilket är en kraftig ökning i jämförelse med föregående år. Målsättningen är att nödställda på svenskt territorialvatten, då positionen är känd, ska kunna undsättas i av alla fall. På internationellt vatten inom den svenska sjöräddningsregionen är målsättningen att komma till undsättning . har civila helikoptrar till förfogande i , , , och , samtliga med 15 minuters beredskapstid dygnet runt för sjö- och flygräddningsinsatser. lämnade sitt betänkande, Helikoptern i samhällets tjänst (SOU 2008:129) . Utredningens syfte var att se över hur den offentliga sektorns användning av olika helikoptertjänster ska bli mer effektiv. Ett antal förändringar föreslås som rör sjö- och flygräddningen. genomförde en hearing med anledning av utredningens förslag och beredning pågår nu inom hur de olika frågeställningarna ska hanteras. Regeringen tillkallade en särskild utredare för att föreslå hur delar av det tredje sjösäkerhetspaketet bör genomföras i svensk rätt (Dir. 2009:42). Utredning kan komma att påverka rollfördelningen mellan Transportstyrelsen och Staten vad beträffar olycksfallsutredningar vid sjöolyckor. Utredningen ska lämna ett delbetänkande och slutredovisa uppdraget . I det sammanhanget bör även nämnas att regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera Statens verksamhet och finansiering (Fö2009/477/SSK). Uppdraget ska redovisas till (Försvarsdepartementet) . Transportstyrelsen (och ) har svarat för genomförande av flagg- och hamnstatskontroller, vilket bidragit till det förebyggande sjösäkerhetsarbetet. fastställs av ett antal hamnstatskontroller som varje medlemsland ska genomföra. har genomfört det fastställda antalet. I samband med hamnstatskontroll lades nio nyttjandeförbud på utländska fartyg som anlöpte svensk hamn. Uppdraget har vidare varit att se till att sjöfartsskyddet upprätthålls i enlighet med gällande internationella krav i svenska hamnanläggningar. har 12 olycksutredningar sammanställts och offentliggjorts. Dessa händelser, som bedömts vara principiellt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 intressanta, har utretts med ledning av IMO:s utredningskod och den interna utredningsprocessen. Transportstyrelsens och Sveriges Redareförenings tillbudsdatabas för tillbud och avvikelser (INSJÖ) har exporterats, vilket skapar ett större underlag för granskning av tillbuds- och avvikelseunderlaget. Tillsammans med och har arbete påbörjats med att se över trafikbilden i och . Detta kommer att leda till nya trafiksepareringar i området i syfte att minska risken för kollisioner och olyckor till sjöss. En positiv regional utveckling har delat in den svenska kusten i sex sjötrafikområden. arbetar för att sjöfart ska kunna bedrivas året runt på samtliga hamnar av betydelse. Isbrytningen är en viktig del i sjöfartens bidrag till en positiv regional utveckling. Uppdatering av tryckta sjökort har genomförts enligt plan och nya versioner av båtsportkort har utkommit över områdena /och samt över . har aktivt deltagit i planerandet av den svenska delen i genomförandet av Baltic Sea Action Plan vilken fastställdes av HELCOM 2007. Det övergripande målet för aktionsplanen är att ska ha god ekologisk status 2021. har deltagit i slutförandet av och beslutet om revidering av om utsläpp till luft i IMO:s konvention MARPOL 73/78. De nya reglerna leder till kraftigt minskade luftföroreningar från fartyg bland annat skärps den tillåtna svavelhalten i fartygsbränslet. I fråga om de krav som ställs på och som kan komma att införas för fartyg utgör Transportstyrelsens tillsyn en viktig del för att tillse en hög regelefterlevnad. arbete med att utveckla ett system för beräkning av emissioner till luft från fartyg fortsätter. Det nya systemet ska 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 möjliggöra att fartygs emissionsegenskaper kan utgöra underlag i olika beräkningsmodeller. har tagit 216 oljeprover i syfte att kontrollera svavelhalten i bunkerolja. 36 prover innehöll en högre svavelhalt än tillåtet. arbetar aktivt i olika samverkansorganisationer med jämställdhets- och mångfaldsfrågor. Målsättningen är att jämställdhet och mångfald ska integreras på alla nivåer och inom alla verksamheter och befattningar. För att ytterligare öka detta arbete har de flesta enheter inom verket utsett ett jämställdhetsombud. Verkets personal består av män och kvinnor. Arbetet med att öka antalet kvinnor i kategorierna för lednings- och kärnkompetens och i befattningar där kvinnor är i minoritet som till exempel yrkeskategorierna lotsar, båtmän, och tekniker kvarstår. inkomster hänger tätt samman med de godsvolymer som ankommer med fartyg till och från de svenska hamnarna samt godsslaget. Totalt har godsvolymerna nått nya toppnivåer vilket även skedde . Verket bedömer dock att för den närmaste framtiden kommer den pågående lågkonjunkturen att få stor effekt på godsvolymerna till de svenska hamnarna vilket i sin tur kommer att påverka verkets resultat negativt. Regeringen har gett i uppdrag att förbereda en ny organisation för statens forsknings- och undersökningsfartyg där verkets rederiverksamhet ges ansvaret att försörja statliga myndigheter och institutioner med forsknings- och undersökningsfartyg (N2009/4677/IR). Uppdraget ska redovisas till () . En handlingsplan med namnet Målstyrning för rationalitet och effektivisering antogs av . Syftet är att presentera en effektiviserings- och besparingsplan på . Planen rör i princip alla verkets verksamhetsområden. De ekonomiska målen för verksamhet är att räntabiliteten på justerat eget kapital efter skattemotsvarighet ska vara över en konjunkturcykel. Vidare ska soliditeten vara lägst . Resultatet 2008 före bokslutsdispositioner blev en vinst på . Motsvarande belopp har avsatts till resultatutjämningsfonden som därmed uppgår till . Resultatutjämningsfondens syfte är bland annat att kunna balansera ekonomiskt goda år mot sämre år. ska betala skattemotsvarighet till ett belopp om av resultatet. Statens inriktning för utdelning är en tredjedel av resultatet efter skattemotsvarighet. Tabell 3.17 Ekonomisk utveckling Miljoner kronor där ej annat anges Räntabilitet på eget kapi- het (%) Soliditet (%) Genom övervakning av sjötrafiken, dvs. både handelssjöfarten och fritidsbåtstrafiken, trafiksepareringssystem, utveckling av lastsäkrings- och farligt godstillsyn, bemannings- och behörighetskontroller, samt utbildning inom farligt godsverksamheten har myndigheten bidragit till målet om säker och effektiv sjöfart. har implementerat nya befogenheter i myndigheten avseende ratt- och sjöfylleri. Denna verksamhet kommer fullt ut hanteras vilket ytterligare kommer förbättra myndighetens verksamhet. sjösäkerhetstillsyn inom transportpolitikområdet bidrar även till att nå målen inom politikområdena Samhällets krisberedskap samt Rättsväsende. Här kan bl.a. nämnas ökad regelefterlevnad och möjlighet att upptäcka flera olika typer av brott. Sedan sjöfartsstödet infördes har viss inflaggning skett till det svenska registret. inger en rapport om de svenska rederiernas ekonomiska situation till regeringen. Av den senaste rapporten som avser 2007 framgår att den ekonomiska situationen varierar mycket för de enskilda rederierna, men 2007 har den ekonomiska situationen generellt försämrats jämfört med och 2005 som var mycket bra år. Betydelsen av det statliga stödet skiftar mellan de olika segmenten inom sjöfartssektorn, men sammantaget är stödet av största vikt för samtliga rederier. beslut har överklagats i större utsträckning än tidigare, vilket medfört ett antal processer och därmed behov av ökat anslag. Detta behov torde kvarstå under . Även om de svenska rederiernas ekonomiska situation generellt försämrats har det statliga stödet haft stor betydelse för de svenska rederiernas konkurrensförmåga. får därmed anses ha uppnått målet för sin verksamhet. Antalet passagerare på de svenska flygplatserna ökade och nådde ett nytt rekord med närmare 28,1 miljoner. Utrikestrafiken ökade (21,3 miljoner passagerare) medan inrikes minskade (6,76 miljoner passagerare). Möjligheten att med flyg ta sig till olika orter med tillgång till en flygplats beskrivs som åtkomlighet medan möjligheten att ta sig från olika orter med tillgång till en flygplats beskrivs som tillgänglighet. Flygplatser med bra åtkomlighet i inrikestrafiken är de flygplatser 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som har täta avgångar till StockholmArlanda. Utöver är och flygplatser som har bra tillgänglighet. Tillgängligheten och åtkomligheten inrikes för endagsresor i luftfartssystemet har försämrats respektive . minskade tillgängligheten och åtkomligheten respektive . trädde EG-förordning nr 1107/2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet i kraft. Ansvaret för assistans till funktionshindrade har genom förordningen övergått från flygbolagen till flygplatshållaren. Det nya regelverket ger alla personer med funktionshinder och nedsatt rörlighet rätt till assistans, oavsett om dessa hinder beror på funktionsnedsättning, ålder eller andra faktorer. bedömer att förordningen har resulterat i förbättrade möjligheter att uppnå en jämn och hög kvalitet i ledsagningsarbetet som kostnaderna delas solidariskt av alla passagerare. Genom att alla passagerare som anser sig ha behov av ledsagning även har rätt till detta, kan de problem som kan tänkas uppstå i samband med större förändringar på terminalerna minskas betydligt. Ett exempel på förbättringar som införts är att samtliga flygplatser har infört mötespunkter där personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet kan anmäla sin ankomst och begära assistans. Syftet är bland annat att underlätta byten mellan olika transportslag på flygplatserna. Luftfartsstyrelsen har låtit genomföra två undersökningar i syfte att mäta funktionshindrades tillgänglighet till flyget. Den ena undersökningen utgjorde en del i en större undersökning och vände sig till 10 000 personer bosatta i . Den andra undersökningen genomfördes i syfte att nå de personer som använt assistansservice, och på så sätt söka svar på frågor som har anknytning till ovan nämnda EG-förordning. Svaren ger en relativt positiv bild av hur tillgängligheten till flyget för personer med funktionshinder uppfattas. På frågor om hur lätt eller svårt det brukar vara att hitta information vid planeringen av flygresan, att orientera sig på flygplatsen och att förflytta sig på flygplatsen svarade mellan 7 och 8 personer av 10 att det var 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ganska eller mycket lätt. På frågor som gällde incheckning, passering av säkerhetskontroll och möjligheter att ta del av olika former av information gavs än mer positiva omdömen. Bemötandet både på flygplatser och ombord anser i stort sett samtliga vara ganska eller mycket bra. Andelen försenade avgångar på uppgick till . Den genomsnittliga förseningstiden uppgick . Den enskilt viktigaste orsaken till förseningar är följdförseningar som uppkommer som en följd av tidigare förseningar. Förseningssituationen kan sägas vara i nivå eller bättre än på övriga nordiska huvudflygplatser. Situationen på är betydligt bättre än på där andelen försenade avgångar uppgår till . Flygplatsen i representerar den andra delen av spektret med en andel försenade avgångar som uppgår till . Den sammanlagda förseningstiden för ankommande passagerare till var större än den sammanlagda förseningstiden för de som avreste från flygplatsen . Data från AEA (Association of ) visar att hör till de allra främsta flygplatserna i vad avser punktlighet. följer den svenska luftfartens punktlighet. Av statistiken framgår att förseningarna har minskat med . Den enskilt största orsaken till brister i punktligheten är normalt väderpåverkan, som orsakar variationer i redovisningen . De flesta bristerna i punktligheten för avresande utrikes passagerare kan vanligtvis hänföras till för sent inkomna flygplan från utlandet, förhållanden där flygplan hålls kvar i till följd av trafikträngsel i det europeiska lufthavet eller brist på landningsmöjligheter. Inrikestrafiken fungerar relativt väl med få allvarliga förseningar. Den vanligaste förseningsorsaken på stora flygplatser är tekniska fel. En viktig anläggning för en flygplats är anläggningen för sortering och säkerhetskontroll av lastrumsbagage. Även flygplatsens externa strömförsörjning har en vital betydelse för att flygplatsen ska kunna fungera väl. motverka förseningar håller medvetet en infrastruktur med inbyggda marginaler som medger att flygplatsen kan hantera en ständigt varierande mix av olika flygplansstorlekar även under högtrafik. Dessutom använder en snabb, men resurskrävande, snöröjningsmetodik för att kunna minimera förseningarna under pågående snöröjning. Sammantaget gör dessa och ett stort antal andra åtgärder att , ur ett statistiskt perspektiv, inte förorsakar förseningar utan snarare bidrar till att minska delar av förseningarna förorsakade på andra platser inom luftfarten. Inom luftfarten ökade antalet dödade från fyra personer 2007 till fem personer 2008, medan antalet allvarligt skadade minskade från 15 till 12 personer. Med luftfart menas här kommersiell luftfart, bruksflyg, allmänflyg, skolflyg samt övrigt flyg. Luftfartsstyrelsens målsättning för det internationella flygsäkerhetsläget 2008 var att den svenska flygsäkerhetsstandarden skulle vara i linje med andra jämförbara luftfartsnationer. Jämförelsen görs med avseende på haverifrekvens inom tung kommersiell luftfart med dödlig utgång. Räknat på ett 10-årsmedelvärde var haverifrekvensen i 0,029 haverier per . har inga haverier med dödlig utgång inträffat inom tung kommersiell luftfart i . Inom kategorin allmänflyg har det inträffat fem haverier med dödlig utgång och det är fler än under föregående år, när inga dödliga haverier inträffade. var antalet haverier (nio stycken) inom segelflyget, skol- och privatflygning oförändrat jämfört med . Av 5 dödsolyckor inom allmänflyget härrör 4 stycken från segelflygshaverier. Transportstyrelsen avser att bevaka utvecklingen inom denna verksamhetsgren. Kartläggning av allmänflyget i Kartläggning är genomförd och avrapporterad . Uppdrag att se över tillgänglighet till flygplatser Transportstyrelsen har redovisat ett uppdrag från regeringen att se över tillgängligheten till flygplatser för olika former av beredskapsflyg och samhällsviktig verksamhet på tider då de normalt inte är öppna. Transportstyrelsen föreslår att det för beredskapsflyg bör finnas en beredskap om högst en timmes inställningstid dygnet runt för att vid behov och med säkerhet kunna öppna trafikflygplatser på tio orter i ; , , , , , /, /, , och . Den föreslagna beredskapen skulle utgöra en grundläggande säkerhetsnivå för att genomföra insatser med beredskapsflyg, och den skulle innebära en infrastruktursäkring som underlättar möjligheten för beredskapsflygets samtliga intressenter att planera och genomföra flygningar, bedömer Transportstyrelsen. Rapporten är på remiss till och med . Buller har varit den stora miljöfrågan för flyget, framförallt runt flygplatser. Tekniska framsteg har gjorts för att minska bullret från flygplanen. Det finns dock en målkonflikt mellan klimatmål och bullermål eftersom befintliga bränslesnåla motorer ofta bullrar mer. Det har dock gjorts experiment med bränslecellsystem som minskar både utsläpp och buller. Men även om flygplanen kan bli mindre bullriga medför den ökande flygtrafiken mer buller. Utsläppen av koldioxid från LFV:s verksamhet fortsatte 2008 att minska . Jämfört med 2007 var minskningen . Resultatet har nåtts bland annat genom minskning och övergång från eldningsolja till biobränsle och fjärrvärme. nya miljötillstånd förhandlades klart hos miljö domstolen . Det nya godkända flygvägssystemet innebär att flygplanen landar med mindre gaspådrag vilket i sin tur leder till minskade utsläpp av koldioxid och minskat buller. Flygkorridorerna vid start och landning blir smalare vilket innebär att färre tätorter och hushåll överflygs. gröna inflygningsvägar har tagits i drift. Det som var en försöksverksamhet har godkänts och öppnats för alla flygbolag. kommer även gröna inflygningsvägar att införas till , och . Antalet miljörelaterade klagomål 2008 för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 var cirka 650 och antalet klagande cirka 380 stycken. Antalet klagomål minskade jämfört med och antalet klagande halverades. Enligt en enkätundersökning som genomförts är andelen kollektivt resande till och från flygplatserna vilket innebär en minskning av andelen kollektivt resande med en procentenhet. På ökade dock antalet kollektivt resande . Bussar som trafikerar kommer i högre grad att gå över till förnyelsebara bränslen. Flygbussarna har börjat använda lokalt producerad rapsdiesel. () och Lokaltrafik (UL) har åtagit sig att av deras bussar som trafikerar ska drivas med förnyelsebart bränsle . fortsätter att satsa på miljötaxi. Bland annat görs insatser för att minska antalet tomma körningar till och från flygplatsen. uppgick andelen transporter med miljötaxi till av det totala antalet taxitransporter. Flera flygplatser har tillhandahållit prioriterade parkeringsplatser för miljöfordon. EU:s beslutande organ har enats om att flyget ska inlemmas i systemet för handel med utsläppsrätter (EU ETS) . Luftfartsstyrelsen har på olika sätt medverkat i detta arbete. Luftfartsstyrelsen har även deltagit i förberedelserna inför klimatförhandlingarna med inriktning på att införliva utsläpp från internationellt flyg i klimatöverenskommelsen i . I samband med den första fasen av trafikverkens gemensamma åtgärdsplanering av infrastrukturåtgärder för perioden 20102021 har Luftfartsstyrelsen deltagit i arbetet med att ta fram en metod för strategisk miljöbedömning. En positiv regional utveckling I den mån det finns ekonomiskt utrymme ska trafikavgifter sänkas. Sådana sänkningar har genomförts och denna inriktning är i hög grad ägnad att stärka flyget samt främja dess betydelse för både den regionala utvecklingen och för tillgängligheten för alla grupper av medborgare. Genom ett utvecklat marknadsarbete har befintliga destinationer utvecklats som nya 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Detta bidrar till regional utveckling samt ökar tillgängligheten. Luftfartsstyrelsen har fortsatt att undersöka kvinnors och mäns uppfattning om flygtransportsystemet. En tydlig skillnad mellan män och kvinnor framträder när de ombeds ange syftet med flygresan.