prop · GX031d7 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar besluta om beställningar som inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst 12 efter 2010 (tabell 3.17). Tabell 3.17 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar - 6 699 000 - 7 000 000 - 7 000 000 - 5 812 625 Erhållet/föreslaget bemyndigande Skälen för regeringens förslag: Anskaffningar inom anslaget hänför sig till vidmakthållande och avveckling av tidigare investeringar i materiel. Verksamheten omfattar bland annat underhåll av Försvarsmaktens materiel och anläggningar som inte är av löpande eller driftskaraktär samt utfasning av förbrukad eller utsliten materiel. Verksamheten bidrar därmed till att uppfylla målen för utgiftsområde Försvar, kraven på operativ förmåga och delförmåga samt till funktionernas och insatsorganisationens utveckling. Med anledning av utgifterna under det tidigare anslaget 6:2 Materiel och anläggningar beräknas under föreliggande anslag och anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar krävs ett beställningsbemyndigande för respektive anslag. Det sammanlagda utfallet redovisas under anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar (tabell 3.12). I förslaget till bemyndigande ingår objekt med ekonomiskt utfall som redan beställts (Utestående åtaganden vid årets början) och objekt som planeras beställas (Nya åtaganden). Vilka år de utestående åtagandena vid slutet av 2010 beräknas infrias framgår av tabell 3.17. Av tabell 3.18 framgår större projekt och deras fördelning mellan redan ingångna och nya åtaganden. Tabell 3.18 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Operativ ledning och logistik MFI och uhåtg KOSTER (renovering minröjftg) (teknisk stöd, uh åtgärder m.m) (kompletteringsanskaffning av uniformer Vidmakthålla FTN (Försvarets telenät) (uppfyllnad lager-beredskapsvaror) (Flygburen spaningsradar) (pjäser på korvett) 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Operativ ledning och logistik (kompletteringsanskaffning av uniformer Vidmakthållande ubåt Upd och (Flygburen spaningsradar) Regeringen har i förhållande till 2009 beräknat anslaget enligt följande. finns två anslag för försvarsmateriel uppförda på statsbudgeten i stället för det äldre anslaget 6:2 Materiel och anläggningar. Den effektivisering och förändrade inriktning av materielförsörjningen som beslutat om i 2008 respektive statsbudget har beräknats med det äldre anslaget som bas (prop. 2008/09:1, vol.5, s.61). Med anledning av uppdelningen på två anslag har anslaget minskats med 1 2010, 2011 och . De medel som beräknades under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap för att komma till rätta med den ekonomiska obalansen i förbandsverksamheten återförs 2010 och 2011. För den fortsatta ominriktningen av försvaret minskas anslaget 2010 och 2011. Sammantaget innebär detta att anslaget ökas med 2010 och minskas med . Anslaget har engångsvis minskats med 2010 och 2011. Beloppet beräknas i stället under anslaget 2:1 Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Förändring till följd av: Överföring till/från -1 491 104 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 3.7.51:5 Forskning och teknikutveckling 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 803 483 tkr prisnivå. 3Motsvarar 803 483 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att finansiera forskning och teknikutveckling. Anslaget finansierar vidare det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), deltagande i det internationella teknikutvecklingsprogrammet ETAP inom flygområdet, verksamhet vid luftstridssimuleringscentrum (FLSC), forskning avseende skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och kemiska stridsmedel (CBRN) samt övrig flygteknisk forskning. Anslaget finansierar också forsknings- och utvecklingsverksamhet som genomförs inom ramen för det svenska deltagandet i den europeiska försvarsbyrån (). Regeringen har i förhållande till 2009 beräknat anslaget enligt följande. För att uppnå balans mellan verksamhet och ekonomi inom förbandsverksamheten har anslaget minskats med 2010. Totalt har därmed i stället beräknats under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. beräknas de åter under anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling. Anslaget har minskats med 2010 och bl.a. för finansiering av den nya personalförsörjningen. Beloppet beräknas i stället under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Forskning och teknikutveckling Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmaktens avgiftsbelagda verksamhet m.m. beräknar regeringen att Försvarsmakten kommer att disponera avgiftsinkomster om . Av dessa utgör inkomster enligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191) och övriga avgiftsinkomster . Därutöver disponerar myndigheten även inkomster för royalties, övertalig materiel m.m. som beräknas uppgå till . 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 168 567 tkr prisnivå. 3Motsvarar 171 074 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att finansiera mönstring, antagningsprövning, inskrivning och stöd under grundutbildning samt enskilda ärenden inom området. Vidare används anslaget till att finansiera den av Totalförsvarets pliktverks bedrivna verksamhet med att ge myndigheter och andra med bemanningsansvar inom totalförsvaret stöd och service avseende bemanning med totalförsvarspliktiga. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1 I kostnaderna för uppdragsverksamheten 2008 ingår avvecklingskostnader och avsättningar för dubbla hyror. Dessa är anledningen till det stora negativa utfallet. Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 275 599 tkr prisnivå. 3Motsvarar 275 799 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att finansiera genomförandet av det treåriga officersprogrammet vid . Vidare finansierar anslaget forskning och utveckling m.m. inom vissa av högskolans kompetensområden samt övergripande ämnesansvar för, respektive grundutveckling av, officersutbildningens ämnen. Anslaget finansierar även kurser inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) samt viss forskning och analysstöd för regeringens behov. Med anledning av beslut om högskoleutbildning av officerare m.m. (prop. 2006/07:64, bet. 2006/07:FöU9, rskr. 2006/07:193) ökas anslaget med . Beloppet har tidigare beräknats under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:7 Officersutbildning m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 717 443 tkr prisnivå. 3Motsvarar 717 190 tkr prisnivå. Anslaget används för signalspaning och informationssäkerhetsverksamhet m.m. som bedriver och kapitalkostnaden för den teknikutveckling som behövs för dessa verksamheter. Anslaget används även för Försvarets radioanstalts bidrag till att ge förvarning om förändrade förhållanden i vår omvärld samt myndighetens lämnande av stöd vid fredsfrämjande internationell verksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsfinansierade verksamheten omfattar uppdrag som genomförs för att lämna stöd till myndigheter m.m. samt uppdrag för att genomföra IT-säkerhetsanalyser. Intäkterna disponeras av myndigheten. Regeringen har i förhållande till 2009 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget har ökats med 2010 och med för finansiering av utökad verksamhet med anledning av lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. För finansiering av administration av viss signalskyddsverksamhet har anslaget ökats med . Medlen har tidigare beräknats under anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap respektive anslaget 2:4 Krisberedskap. Regeringen har uppdragit åt Datainspektionen att följa den personuppgiftsbehandling som tillämpningen av lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet föranleder hos Försvarets 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Medel motsvarande kostnaden för verksamheten kommer Datainspektionen att rekvirera från . Anslaget har därför engångsvis ökats med 2010 och 2011. Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:8 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 62 454 tkr prisnivå. 3Motsvarar 62 454 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att finansiera internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget finansierar även forskning och analysstöd för regeringens behov. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsfinansierade verksamheten omfattar forskning samt teknik- och metodutveckling för bl.a. Försvarsmakten, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt andra kunder. får disponera intäkterna. Tabell 3.32 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:9 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3.7.10 1:10 Nämnder m.m. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. Vidare används anslaget för finansiering av som avses omvandlas till Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten samt som avses omvandlas till Försvarsunderrättelsedomstolen (förutsatt beslut kopplat till prop. 2008/09:201). Regeringen har i förhållande till 2009 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget har ökats med och ytterligare . Medlen ska finansiera verksamhet hos de två nya organisationerna för kontroll respektive tillståndsgivning, med avseende på lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet, lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet samt lagstiftningen om behandling av personuppgifter i försvarsunderrättelseverksamheten. Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:10 Nämnder m.m. Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Budget för avgiftsbelagd verksamhet är, med undantag av det nedan behandlade anslaget 1:12 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd m.m., en avgiftsfinansierad myndighet vars främsta uppgift är att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten och andra kunder. Myndigheten bistår Försvarsmakten i fråga om långsiktig materielförsörjningsplanering och materielsystemkunskap. För de enskilda uppdragen utformar offerter utifrån Försvarsmaktens fastställda materielplan. Försvarsmakten gör sedan kundbeställningar gentemot . Kundbeställningarna utgör ett åtagande för gentemot kunden och är grunden för uppföljning av myndighetens verksamhet. får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta disponera en kredit i på högst 18 för att tillgodose behovet av rörelsekapital. Skälen för regeringens förslag: behöver ett rörelsekapital för att finansiera utstående förskott till industrin och övrigt behov av rörelsekapital. 1:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd m.m. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 108 925 tkr prisnivå. 3Motsvarar 108 925 tkr prisnivå. Anslaget används för tillhandahållande av resurser inom teknik- och materielförsörjning, inklusive forskning för stöd till (Försvarsdepartementet). Anslaget används även, inom ovan nämnda område, till förvaltningskostnader. Resurser definieras enligt följande: kompetens, ledningsförmåga och analyskapacitet avseende försvarsrelaterad industri, kompetenser/nischer, internationella materielsamarbeten samt statens materielförsäljning och exportstöd. Anslaget används även till etablerande 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 av ett system för certifiering av IT-säkerhets- produkter. Tabell 3.38 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd, m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 En kris avser en händelse som drabbar många människor och stora delar av samhället. Händelsen avviker från det normala, innebär en allvarlig störning eller överhängande risk för en allvarlig störning i viktiga samhällsfunktioner och kräver därmed skyndsamma insatser. För att samhället ska kunna förebygga, förbereda, motstå och hantera en sådan situation krävs att det finns en krisberedskapsförmåga. Förmågan byggs upp genom utbildning, övning och andra åtgärder som genomförs före, under och efter en kris. Samhällets grundläggande stabilitet och flexibilitet är avgörande när det gäller möjligheten att klara en allvarlig händelse. Samhällets krisberedskap byggs därför främst av de åtgärder som genomförs i den normala verksamheten för att hantera störningar och olyckor som bränder, olyckor med transportmedel, översvämningar, kortare eller längre avbrott i elförsörjning, IT-incidenter etc. Vad som orsakat en störning eller olycka spelar mindre roll, avgörande är såväl förmågan att kunna motstå störningar och olyckor som att kunna hantera konsekvenserna av det inträffade. Med detta som grund måste sedan förmågan att hantera mer omfattande kriser byggas upp. Detta lägger också grunden för förmågan vid höjd beredskap för det civila försvaret, dvs. den verksamhet som ska bedrivas vid den yttersta krisen, dvs. i händelse av krig. Arbetet med samhällets krisberedskap utgår från ansvarsprincipen dvs. den som har ansvar för en verksamhet under normala förhållanden har motsvarande ansvar under kris- och krigssituationer. Ansvarsprincipen innebär också ett ansvar för varje aktör att samverka med andra. Krisberedskapsförmågan byggs därmed upp hos många olika aktörer i samhället, både inom offentlig och privat verksamhet. En kris påverkar ofta flera samhällssektorer och därmed verksamheter, vilket gör att förberedelser måste ske både inom en sektor och över sektorsgränser. Detta ställer krav på samverkan och samordning mellan olika aktörer. Strukturen för krishantering avser både sektors- och områdesperspektiv. Med områdesperspektiv avses ett geografiskt område med ett organ som ansvarar för att inrikta, prioritera och samordna tvärsektoriella åtgärder som behövs vid en given situation. Områdesansvaret finns på nivå (lokalt), på länsstyrelse- och landstingsnivå (regionalt) samt på central myndighetsnivå och regeringsnivå (nationellt). Myndigheter ska enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap, vidta förberedelser för att skapa förmåga att hantera en kris och för att förebygga sårbarhet och motstå hot och risker. För att stödja samordningen före, under och efter en kris har regeringen inrättat en ny myndighet från , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Med utgångspunkt i de övergripande målen för vår säkerhet, som berör alla områden, är målen för arbetet med samhällets krisberedskap att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga störningar, kriser samt olyckor, trygga hälsan och den personliga säkerheten för barn, kvinnor och män samt hindra eller begränsa skador på egendom och miljö. Arbetet bör även bidra till att minska lidande och skadeverkningar av allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. Hoten mot vår säkerhet är föränderliga, gränslösa och komplexa. Vissa är svåra att förutse och kan uppstå plötsligt, medan andra är mer långsiktiga och växer fram successivt. Konsekvenserna kan i många fall vara allvarliga. Samhället behöver därför en god krisberedskap för att kunna förebygga och hantera hot och risker genom att kunna agera snabbt, effektivt och samordnat. Det krävs sektorsövergripande samverkan och att ledning och kommunikation fungerar mellan de aktörer som ska hantera händelsen. Det är viktigt att bibehålla en öppenhet för vad som kan komma att bli hot, och vara förberedd på det oväntade genom samarbete och åtgärder nationellt och internationellt. Risken för sektorsövergripande kriser ökar i omfattning, med större krav på samverkan och förmåga till samordning. Även ömsesidiga beroenden som kopplingen mellan det nationella och internationella krisberedskapsarbetet behöver tydliggöras, liksom arbetet inom ramen för EU. De förändringar som skett i samhällsstrukturen och i säkerhetsmiljön samt erfarenheter av allvarliga olyckor och katastrofer av olika slag, både i och i omvärlden, visar att allt fler behöver involveras och ta ansvar för arbetet med samhällets säkerhet. Ett sammanhållet synsätt krävs för att effektivt kunna förebygga och minska sårbarheten, för att förbereda sig inför det oväntade och mildra effekterna av olyckor och kriser, för att genomföra insatser, för att utvärdera och lära samt slutligen för att återställa. Det är av yttersta vikt att samhällsviktig verksamhet fungerar även under störda förhållanden. Robusthetshöjande åtgärder i samhällsviktig verksamhet inklusive kritisk infrastruktur är därmed en viktig del av krisberedskapsarbetet och bygger på långsiktighet och samverkan mellan olika aktörer. säkerhet och trygghet bygger på gemenskap och samverkan med andra länder. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller en kris skulle drabba ett annat medlemsland i EU eller ett nordiskt land. Regeringen förväntar sig att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Solidaritet är också grunden för utveckling av civilskyddssamarbetet inom EU. Utvecklingen av EU:s kapacitet för att hantera kriser och katastrofer bör inkludera hela kedjan från förebyggande åtgärder och beredskap till insatser och återuppbyggnad. Utgångspunkten för samarbetet bör vara att medlemsstaterna utvecklar sina nationella resurser som på frivillig basis och i ökad utsträckning kan användas på ett samordnat sätt för att åstadkomma största möjliga effekt i hanteringen av kriser och katastrofer såväl nationellt som inom och utom unionen. Regeringen anser att det är viktigt att fortsatt har en förmåga att stödja vid kriser och att genomföra internationella räddnings- och katastrofinsatser. Krisberedskapen i berör alla samhällsområden och kräver en samlad syn och ett tvärsektoriellt perspektiv på säkerhetsarbete. I följande avsnitt redovisas regeringens resultatanalys och bedömning samt inriktning av arbetet indelat i fyra delar Förebyggande och förberedande arbete, Samordning och stöd inför och vid olyckor och kriser, Uppföljning, utvärdering och lärande samt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har lämnat en redovisning av samhällets samlade krisberedskapsförmåga . Myndighetens bedömning är att samhällets krisledningsförmåga i huvudsak är god men har vissa brister. Myndigheter med särskilt ansvar för krisberedskapen klarar överlag att leda, samverka och informera, men det finns brister i uthålligheten om en kris varar än . Få myndigheter klarar av att bemanna en ledningsfunktion dygnet runt i en veckas tid. MSB bedömer att myndigheterna har en genomgående god förmåga att larma vid en kris.