prop · GX031d19 · 2009-09-21 00:00:00 — kunskapsöversikt visar att diskriminering högst sannolikt förekommer 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 även på bostadsmarknaden, men att detta är svårt att styrka, samt att forskningen på området är bristfällig och bör kompletteras. har () genomfört en särskild studie kring diskriminering på bostadsmarknaden. Arbetet redovisas i rapporten på den svenska bostadsmarknaden där DO drar slutsatsen att diskriminering på bostadsmarknaden är ett omfattande samhällsproblem (dnr IJ2009/107). Rapporten bereds inom . kan kommuner ställa ut hyresgarantier till personer som har svårt att få en bostad med besittningsskydd, trots att de har betalningsförmåga. En hyresgaranti är ett borgensåtagande från kommunens sida som omfattar en hyresgästs skyldighet att betala hyra. En kommun som lämnar hyresgaranti kan enligt förordningen (2007:623) om statligt stöd för kommunala hyresgarantier få ett statligt bidrag om per garanti. Bidraget betalas ut oavsett om garantin infrias eller inte. Syftet med hyresgarantin är att kommunerna ska kunna hjälpa fler personer att etablera sig på bostadsmarknaden genom att utjämna skillnader i ekonomisk risk för fastighetsägaren mellan olika presumtiva hyresgäster. Hyresgarantin är således ett verktyg kommunen kan använda sig av för att uppfylla kraven i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. beviljade () bidrag för 180 utfärdade hyresgarantier i 18 kommuner. Ytterligare en handfull kommuner har meddelat att de har för avsikt att använda sig av hyresgarantier. Några kommuner utreder fortfarande frågan. Nästan hälften av garantierna har utfärdats på grund av att hyresgästen har betalningsanmärkningar och över hälften av garantierna har gällt barnfamiljer. För perioden har 19 kommuner beviljats preliminär tilldelning av statligt bidrag för totalt 520 kommunala hyresgarantier. Mot bakgrund av den svaga efterfrågan på bidraget har BKN på regeringens uppdrag utvärderat stödet. I utvärderingen (dnr Fi2009/1699) bedömer myndigheten att hyresgarantierna är verkningsfulla för de hushåll som har fått en bostad med ett förstahandskontrakt. Kommunerna tenderar dock främst att ställa ut garantier till hushåll de redan stödjer på andra sätt. BKN har övervägt att föreslå förändringar av stödet, men har kommit fram till att det är lämpligt att avvakta ytterligare , då möjligheten att ställa ut hyresgarantier har funnits och målgruppen för stödet är ny. För att ytterligare förbättra förutsättningarna för etablering och ökad valfrihet på bostadsmarknaden infördes förvärvsgarantier. Förvärvsgarantier innebär att staten kan ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för köp av bostad. Syftet är att ge stöd till hushåll som vill köpa en bostad, men som har svårt att få bostadslån trots att de har betalningsförmåga. Två grupper som i särskild utsträckning har dessa etableringssvårigheter är ungdomar och utrikes födda. Dessa grupper har i större utsträckning än övriga befolkningen korta och otrygga anställningar, små förmögenheter samt brist på kredithistorik. Intresset från kreditinstitutens sida för garantin har än så länge varit mycket svagt. Detta kan delvis bero på att oron på kreditmarknaden gjort att långivarna stramat åt kreditprövningen och att detta minskat förstagångsköpares möjligheter att få bostadslån. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det är för tidigt att dra några slutsatser utifrån det uppnådda resultatet. Flyktingars etablering på bostadsmarknaden Av bostadsmarknadsenkät framkommer att av kommunerna uppger att det kommer att bli ganska eller mycket svårt att tillgodose behovet av bostäder för flyktingar (dnr Fi2009/4927). Det är en något lägre andel jämfört med vad kommunerna svarade 2008. har haft i uppdrag att följa och redovisa hemlöshet bland utrikes födda, speciellt nyanlända flyktingar, och utvecklingen av flyktingars boendesituation. Uppdraget är kopplat till projekt , där flera myndigheter är engagerade för att kartlägga och motverka hemlöshet i . I rapporten uppehållstillstånd och bostad (ESBN 978-91-86045-76-0) beskriver hur den första etableringen på bostadsmarknaden går till, hur hemlösheten för flyktingar ser ut och hur de som har kommit till bor jämfört med andra invandrade grupper. Under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 8, beskrivs regeringens insatser för att motverka hemlöshet närmare. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.3 Fördelning av upplåtelseformer, 2008 Mångfald i boendet som tillgodoser människors olika behov Det finns knappt 4,5 miljoner permanentbostäder i enligt beräkningar. Av dagens bostadsbestånd utgör småhus och flerbostadshus. av bostäderna upplåts med hyresrätt, med äganderätt och med bostadsrätt. Diagram 3.1 Fördelning av bostadsbeståndet efter upplåtelseform, 2008 Av hyresbostäderna ägs något mer än hälften av privata fastighetsägare, av kommunerna (allmännyttan) och resterande del av andra offentliga ägare. Andelen bostadsrätter i flerbostadshusen har ökat , men hyresrätten är fortfarande den klart vanligaste upplåtelseformen. I flerbostadshusen beräknas hyresrätter motsvara av beståndet och andelen bostadsrätter uppgår till . Resterande lägenheter utgörs av bl.a. andelslägenheter. I småhusbeståndet uppgår egnahem till , hyresrätter till och bostadsrätter till . Genom införandet av den nya boendeformen ägarlägenheter kommer mångfalden på bostadsmarknaden att öka (se vidare, avsnittet Valfrihet på bostadsmarknaderna). Privatpersoners upplåtelse av egen bostad har på förslag från regeringen beslutat om ändringar i 12 kap. jordabalken (hyreslagen) för att öka möjligheterna till andrahandsupplåtelse (prop. 2008/09:27 bet. 2008/09:CU8, rskr. 2008/09:73). Exempelvis kan numera ge tillstånd till sådan upplåtelse när en hyresgäst på grund av längre utlandsvistelse har beaktansvärda skäl att hyra ut sin lägenhet. Vidare har beslutat att höja schablonavdraget vid beskattning av hyresintäkt från upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet från till (prop. 2008/09:47, bet. 2008/09:FiU1, rskr. 2008/09:46). Samtliga ändringar gäller . Förändringarna innebär att hyresmarknaden kan utvecklas och att det befintliga bostadsbeståndet kan utnyttjas bättre. lämnas investeringsstöd för ny- och ombyggnad av bostäder som enligt 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) utgör särskilda boendeformer för äldre. Regeringen har avsatt sammanlagt för ny- och ombyggnad av sådana boendeformer. Av bostadsmarknadsenkät framkommer att ungefär hälften av landets kommuner inte täcker behovet av särskilda boendeformer för äldre (dnr Fi2009/4927). Det är dock av kommunerna som bedömer att bristen på bostäder kommer att kvarstå även efter planerad utbyggnad . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Äldreboendedelegationen föreslår i sitt slutbetänkande Bo bra hela livet (SOU 2008:113) att en ny boendeform för äldre, s.k. trygghetsbostäder, införs. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Samlad strategi för integration I regeringens samlade strategi för integration (skr. 2008/09:24) är en av de strategiska frågorna är att minska antalet stadsdelar med utbrett utanförskap. Regeringen har vidare inlett ett långsiktigt urbant utvecklingsarbete som beskrivs under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Fokus inom utvecklingsarbetet är arbete, utbildning, trygghet och tillväxt. Regeringen har tecknat lokala utvecklingsavtal med 21 kommuner för perioden 20082010. I dessa kommuner har det formats lokala partnerskap där fastighetsägare och bostadsföretag är viktiga aktörer vad gäller insatser för att öka integration i boendet i stadsdelen. ska staten och kommunerna genomföra en gemensam avstämning för att bedöma fortsatt inriktning på det utvecklingsarbetet. Ett arbete har inletts för att ta fram relevant underlag för denna avstämning. Den internationella konjunkturnedgången har drabbat byggindustrin hårt, vilket har lett till att bostadsbyggandet minskat kraftigt . bedömer att totalt 23 000 bostäder började att byggas och att det kommer att påbörjas 18 500 bostäder 2009. började 36 700 bostäder att byggas. Då det är osäkert hur långvarig konjunkturnedgången blir, är prognoserna fortfarande osäkra. Mycket talar dock för att bostadsbyggandet fortsätter att ligga på låga nivåer även . Situationen på marknaden för befintliga småhus och bostadsrätter ger en fingervisning om vad som kan förväntas när det gäller lönsamhetsvillkoren för att bygga nytt. Efter att priserna på småhus fallit med och för bostadsrätter med har en viss uppgång av priserna skett enligt uppgifter från Mäklarstatistik. Detta ger en bättre lönsamhet för nybyggnation . Det är dock svårt att bedöma om prisuppgången på bostäder kommer att fortsätta. Tabell 3.4 Prognoser för bostadsbyggandet Trots den rådande osäkerheten om utvecklingen i ekonomin tyder ändå det mesta på en fortsatt betydande efterfrågan på bostäder enligt . Denna efterfrågan kan enligt framför allt förklaras av en stor ungdomskull som är på väg ut på bostadsmarknaden, en stor invandring och stora omflyttningar inom landet. Ett av instrument för att följa utvecklingen på bostadsmarknaden är en årlig bostadsmarknadsenkät till landets kommuner, som där ger sin bedömning av den lokala bostadsmarknadssituationen (dnr Fi2009/4927). Resultaten av bostadsmarknadsenkäten ska tolkas tillsammans med andra uppgifter och indikatorer. bedömde av landets kommuner att det totalt sett rådde brist på bostäder (motsvarande siffra 2008 var ). bedömde av kommunerna att det fanns ett överskott av bostäder, vilket är en ökning jämfört med då angav att det fanns överskott. I undersökningen uppgav av kommunerna att balans rådde på bostadsmarknaden, vilket inte är någon förändring innan. De regionala skillnaderna är stora, vilket också framgår av länsstyrelsernas regionala analyser av bostadsmarknaderna. Det finns en stor variation mellan och inom länen. De särskilda produktionsstöden för att stimulera hyresbostadsbyggande, investeringsbidraget respektive investeringsstimulansen, upphörde vid utgången av 2006. Sista utbetalning av investeringsbidrag för hyresbostäder sker 2010. Räntebidragen avvecklas och sista utbetalningen kommer att ske . Bakgrunden till detta är att regeringen bedömer att produktionsstöden tenderat att skapa osäkerhet och ryckighet i produktionen. Det är också osäkert om stöden har kommit de boende till del. Kreditgarantier för ny- och ombyggnad () har regeringens uppdrag att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder. Kreditgarantier kan underlätta finansieringen inom bostadssektorn och därmed bidra till en bättre fungerande bostadsmarknad. Omfattningen på garantiverksamheten har dock minskat kraftigt . fortsatte det garanterade beloppet att minska från till . Det garanterade beloppet för nytillkommande garantier uppgick till , motsvarande 125 lägenheter, vilket är en minskning jämfört med . Förutom det låga tillskottet av nya garantier beror den minskade omfattningen på garantiverksamheten även på att trenden med uppsägning av kreditgarantier har fortsatt. Många garantier sägs upp i samband med att låntagaren byter till en annan långivare. Den minskade efterfrågan på kreditgarantier kan även förklaras av bättre system och kompetens kring fastighetsvärdering och riskanalys hos långivarna. Vidare finansieras en högre andel av kapitalbehovet av enskilda bostadsrättsinnehavare, medan hyreshus ofta finansieras av ekonomiskt starka företag. För att möta den rådande lågkonjunkturen och den allmänna åtstramningen på de finansiella marknaderna, har BKN på regeringens uppdrag lämnat flera rapporter med förslag som har anknytning till denna problematik (dnr 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Fi2008/853 och Fi2009/745). BKN har bl.a. analyserat behovet av statliga kreditgarantier (byggkreditiv), och föreslagit att sådana garantier ska kunna lämnas. Även i ett läge med högkonjunktur har små och medelstora företag haft svårt att etablera sig på byggmarknaden eftersom stora vertikalt integrerade företag dominerar marknaden. Svårigheterna för finansiering gäller i första hand byggfasen. Svårigheterna att få finansiering för bostadsbyggande ökade allmänt då kreditgivarna ställde högre krav på säkerhet från låntagaren. Kreditgarantier infördes och kan ställas ut inom BKN:s befintliga ram om . BKN har också tagit fram rapporter som bl.a. berör finansieringen inom bygg- och bostads sektorn på , underhållsåtgärder och förslag om hur man kan underlätta bildandet av privata kreditgarantiföreningar. Vad avser förslaget om privata garantiföreningar så har regeringen emellertid valt att inte remittera förslaget. Den kommun som anser sig behöva hjälp för att rekonstruera eller omstrukturera sitt bostadsföretag kan ansöka om stöd hos BKN. Målet med verksamheten är att ge de kommunala bostadsföretagen långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar för en kostnadseffektiv bostadsförvaltning som är anpassad till den förväntade befolkningsutvecklingen. Stöd enligt tidigare avtal mellan kommuner och staten har utbetalats med . BKN har på regeringens uppdrag analyserat situationen för bostadsföretag på svaga bostadsmarknader. I rapporten på orter med vikande befolkningsunderlag, föreslår myndigheten bl.a. att det befintliga stödet utvidgas till att omfatta även tillgänglighetsskapande åtgärder och att stödet även ska kunna ges till privata bostadsföretag (dnr Fi2008/3094). Rapporten utgör ett kompletterande underlag i arbetet med allmännyttans villkor. (Sbo) utgör ett komplement till BKN:s stödverksamhet. Sbo:s verksamhet består i att omvandla tomma bostäder i de kommunala bostadsbestånden så de kan nyttjas av andra grupper och balans kan uppnås på bostadshyresmarknaden. Sbo har fått ett utvidgat uppdrag genom att bolaget nu kan 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 verka i svaga kommuner med vikande befolkningsunderlag, även om kommunen inte har ett avtal med BKN. Detta innebär att Sbo kan verka i 107 kommuner. Sbo äger fastigheter i nio kommuner, framför allt i glesbygden. Det handlar främst om hyreshus, elevhem, äldreboende, studentbostäder och boende för handikappade. Verksamhetens omsättning har ökat från ca 2007 till ca 2008. har fått i uppdrag av regeringen att i samråd med utveckla en webbplats om boende, byggande och inomhusmiljö samt köp och försäljning av privatbostäder (dnr M2007/5487). Införandet av en samlad webbplats syftar till att ge konsumenter och andra berörda lättillgänglig och tillförlitlig information. På så sätt stärks möjligheterna att vara kunnig och aktiv på bostadsmarknaden och efterfråga en trygg och säker boendemiljö. Webbplatsen som togs i bruk under namnet omBoende har snabbt blivit välbesökt och har i snitt 35 000 besökare . har beslutat att möjligheten till skattereduktion, som tidigare fanns för hushållsarbete, även ska omfatta reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder, s.k. rot-arbete. Det huvudsakliga syftet med HUS- avdraget är att minska svartarbetet och att öka arbetsutbudet. I enlighet med vad som föreslogs i propositionen Skattereduktion för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder (prop. 2008/09:178) riktas skattereduktionen för rot-arbete till den som har det egentliga underhållsansvaret för sin bostad. I linje med detta avses därför med rot-arbete reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av ett småhus, en ägarlägenhet eller en bostadsrätt som ägs respektive innehas av den som ansöker om eller begär skattereduktion. Förslaget trädde i kraft , men skattereduktionen gäller rot-arbeten som har utförts och betalats samt förmån av rot-arbete som har tillhandahållits från detta datum. Utredningen om allmännyttans villkor har i sitt slutbetänkande EU, allmännyttan och hyrorna (SOU 2008:38) lämnat två förslag till framtida modeller för de allmännyttiga bostadsföretagen. I båda förslagen föreslås att de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll upphävs. Utredningen lämnar även förslag till reformering av hyressättningssystemet som syftar till att hyrorna bättre ska spegla bruksvärdet vilket ska förbättra bostadshyresmarknadens funktion. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . överlämnade delbetänkandet Frågor om hyra och bostadsrätt (SOU 2008:47) i vilket ett antal förslag lämnas. Av direkt betydelse för bostadshyresmarknadens funktion är ett förslag som rör bostadshyresgästens bytesrätt. Utredningen föreslår en ny bevisregel för att motverka olaglig handel med hyreskontrakt. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Betänkande om förvärv och förvaltning av hyresfastighet överlämnades betänkandet Ägande och förvaltning av hyreshus (SOU 2008:75) med förslag om att avskaffa förvärvslagen. Vidare föreslås ett antal förändringar i bostadsförvaltningslagen (1977:792) för att bättre tillvarata hyresgästernas intressen av väl förvaltade fastigheter. Bland annat innebär förslagen att det ska bli lättare för hyresgäster att få till stånd beslut om tvångsförvaltning eller förvaltningsåläggande under en övergångstid av när en hyresfastighet övergår till en ny ägare. Även förbättrade förutsättningar för en förvaltare att erhålla ersättning för sitt förvaltningsuppdrag vid tvångsförvaltning har föreslagits. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss med anledning av förslagen i betänkandet. Bostadsmarknaderna bidrar till en fungerande arbetsmarknad i alla delar av landet Samband mellan bostadsmarknad, arbetskraftens rörlighet och tillväxt I rapporten mellan bostadsmarknad, arbetskraftens rörlighet och tillväxt konstaterar BKN att väl fungerande bostadsmarknader är en förutsättning för den rörlighet på arbetsmarknaden som en dynamisk ekonomi kräver samt att forskningen pekar på att det råder starka samband mellan bostadsmarknad, arbetskraftens rörlighet och tillväxt (dnr Fi2008/3579). Generellt är de som bor i hyresrätt mer rörliga än de som äger sitt boende. Utbudet av hyreslägenheter tycks också särskilt vara av betydelse för arbetslösa och deras interregionala rörlighet. Den lägre rörligheten för bostadsägare kan även förklaras av höga transaktionskostnader, regionala prisskillnader och förväntade framtida prisskillnader. De som äger sin bostad kan bli låsta av höga lån och av potentiella förluster. Lägre rörlighet kan vidare följa av en fastare regional anknytning och livsvärden som innebär en lägre flyttbenägenhet. Åtgärder som enligt BKN kan minska transaktionskostnaderna och förbättra matchningsförutsättningar är bl.a. en öppnare hyresmarknad och flexiblare kontraktsformer vid uthyrning. Allmännyttan, hyrorna och arbetsmarknaden De förslag till reformering av hyressättningssystemet, som lämnats av Utredningen om allmännyttans villkor i betänkandet EU, allmännyttan och hyrorna (SOU 2008:38), syftar till att göra att hyrorna bättre ska spegla bruksvärdet. En bättre fungerande bostadshyresmarknad är viktig för arbetsmarknaden, inte minst på mer expansiva orter. Privatpersoners upplåtelse av privatbostad och arbetsmarknaden De ändringar i 12 kap. jordabalken (hyreslagen) som rör andrahandsupplåtelser av hyreslägenheter, liksom det höjda schablonavdraget vid privatpersoners upplåtelser av privatbostäder, är avsedda att underlätta för privatpersoner att helt eller delvis hyra ut den egna bostaden. Därmed kan den komplementära hyresmarknaden utvecklas och det befintliga bostadsbeståndet utnyttjas bättre. På så vis kan det även bli lättare för den som flyttar in i en region att ordna sitt boende, vilket underlättar för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 studerande men också för den som söker arbete eller börjar jobba på en annan ort. En väl fungerande konkurrens inom byggsektorn och på bostadsmarknaderna Ett tecken på att konkurrensen inte fungerar tillfredställande inom byggsektorn är att kostnaderna för byggande av bostäder har ökat kraftigt . Av en framkommer att har de högsta byggkostnaderna i (Working Paper no 559, 2007). hade enligt rapporten högre byggkostnader för bostäder än EU-genomsnittet . har byggkostnaderna fortsatt att stiga kraftigt fram då lågkonjunkturen åtminstone tillfälligt hejdade prisuppgången. Av SCB:s statistik framgår att byggkostnaderna nu återigen ser ut att stiga. Exempelvis har faktorprisindexet för flerbostadshus, som mäter prisutvecklingen på de produktionsfaktorer som ingår i byggprocessen, gått upp januari 2009maj 2009. Motsvarande siffra för gruppbyggda småhus var . Statskontoret har haft i uppdrag av regeringen att kartlägga och följa upp betänkande Skärpning gubbar! (SOU 2002:115) och de åtgärder som vidtagits för att ändra arbetssätt och attityder i byggsektorn . överlämnade Statskontoret rapporten gubbar? till regeringen (dnr Fi2008/1515). I rapporten konstaterar att de flesta förbättringsåtgärder som har genomförts sedan lämnade sitt betänkande endast har inneburit punktvisa insatser. Inget av förslagen som lämnade har lett till någon större förändring av byggsektorns arbetssätt och attityder. Statskontoret har inte funnit stöd för att byggsektorn skulle ha genomgått några varaktiga förändringar . Statskontoret bedömer att konjunkturläget är den faktor som i störst utsträckning påverkar byggsektorns tillstånd och utveckling. Trots stark påverkan från externa faktorer finns en 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 förbättringspotential i sektorn när det gäller kvalitet och effektivitet. Några av byggsektorns problem är dock låg förändringsbenägenhet och ett lågt omvandlingstryck. Konkurrens finns framför allt på lokala byggmarknader. Enligt Statskontoret torde byggherrarna i egenskap av beställare ha möjlighet att skapa omvandlingstryck inom byggsektorn. Flera aktörer i branschen påtalar oklarheter i ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan statliga myndigheter. Statskontoret gör bedömningen att den statliga styrningen behöver förtydligas. Statskontorets rapport bereds inom . De kreditgarantier för ny- och ombyggnad som BKN ställer ut har delvis som syfte att underlätta finansieringen för små- och medelstora aktörer inom sektorn och därmed bidra till att förbättra konkurrensen. De senaste årens minskade efterfrågan på kreditgarantier kan vara ett tecken på att det blivit lättare även för små aktörer att få finansiering. Den internationella ekonomiska krisen har dock snabbt förändrat situationen på finansmarknaden och skapat finansieringsproblem även för större aktörer. Tillståndspliktens borttagande och konkurrensen har följt upp effekterna av borttagandet av tillståndsplikten i lagen om allmännyttiga bostadsföretag (dnr Fi2009/1851). Borttagandet har indirekt ökat möjligheterna för de kommunala bostadsföretagen att skapa konkurrens på den lokala bostadshyresmarknaden genom att sälja delar av beståndet till andra fastighetsägare. I hälften av de sexton kommuner som har sålt fastigheter till privata fastighetsägare har försäljningarna inneburit att en ny aktör har kommit in på den lokala bostadsmarknaden. Exklusive försäljningarna i gäller detta i fråga om av de ca 5 500 lägenheter som under 20072008 såldes till privata hyresvärdar. I , där fastigheter med sammanlagt ca 6 000 allmännyttiga lägenheter överlåtits till privata fastighetsägare, har inte någon ny aktör kommit in på hyresmarknaden. Däremot kom aktörer in som var nya i respektive bostadsområde eller stadsdel. I övrigt bedömer dock att effekterna på konkurrensen är osäkra, delvis beroende på den korta tid som gått sedan tillståndspliktens upphörde . har haft regeringens uppdrag att beskriva konkurrensförhållanden, ägarstruktur och marknadsformer, särskilt på hyresmarknaderna, på några orter som representerar olika typer av regioner i . I på bostadsmarknaderna ett nedslag i 14 kommuner redovisas dels hur fördelningen av bostadsbeståndet mellan upplåtelseformerna har förändrats , dels hur ägarstrukturen på bostadsfastighetsmarknaden ser ut och har förändrats i nio kommuner (dnr Fi2009/4704). Ägarkoncentrationen (mätt som de fem största ägarnas andelar av bostadsarean i flerbostadshus) är mindre påtaglig i , och än i de studerade kommuner som har färre invånare.