prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — Mot denna bakgrund är det nödvändigt med ytterligare satsningar för att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik samt informations- och kommunikationsteknik (IKT) bland barn och ungdomar, och särskilt bland flickor och kvinnor. Regeringen har beslutat att tillsätta en teknikdelegation med uppdraget att bl.a. kartlägga behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT samt att verka för att behovet uppmärksammas i större utsträckning (U 2008:07, dir. 2008:96). Delegationen ska också öka intresset för högskoleutbildning inom dessa områden. har delegationen disponerat totalt . föreslår regeringen att ytterligare anvisas till Teknikdelegationen. Medlen ska användas för att bedriva ett utåtriktat arbete samt för att stödja andra projekt och insatser inom området. Delegationen ska redovisa sitt uppdrag . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Regeringen har stärkt företagshälsovårdsutbildningen för perioden 20092011 genom inrättandet av Delegationen för kunskapsområdet företagshälsovård (S 2009:01, dir. 2009:18). Delegationen har till uppgift att upphandla och samordna långa utbildningar i företagshälsovård. Delegationen ska även stödja utvecklingen inom området företagshälsovård och verka för ökad forskning inom området. Delegationens uppgift är ett led i arbetet att ge universitet och högskolor möjlighet att utveckla utbildningar i företagshälsovård om på avancerad nivå. har redovisat de ekonomiska förutsättningarna för att utbildningarna ska ges som högskoleutbildningar. Regeringen avser att bereda frågan vidare. Medelålder för en högskolenybörjare i är , vilket är en hög siffra i ett internationellt perspektiv. Ett skäl till den sena övergången till högskolan kan vara att svenska ungdomar lämnar gymnasieskolan senare än ungdomar i andra länder. Jämfört med andra länder har dessutom, tillsammans med de övriga nordiska länderna, stora grupper som påbörjar högskolestudier i arbetslivet. Konkurrenskomplettering av gymnasiebetyg inom vuxenutbildning har också varit vanligt. Möjligheten att påbörja högre utbildning återspeglar flexibiliteten i utbildningssystemet och är en viktig komponent i strategin för livslångt lärande. leder den sena övergången till högskolan till att individens livsinkomst blir lägre än vad den annars skulle ha varit. Det kostar också samhället stora resurser. Det är därför angeläget att stimulera ungdomar att i ökad utsträckning söka sig till den högre utbildningen direkt efter gymnasieskolan. Regeringen har vidtagit flera åtgärder som antingen redan har börjat gälla eller kommer att börja gälla . Urvalsgruppen för högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet avskaffades och fr.o.m. gäller nya bestämmelser för urval på grundval av betyg. Bestämmelserna innebär bl.a. att sökande som kompletterat sina betyg i efterhand konkurrerar i en egen urvalsgrupp och att sökande med enbart gymnasiebetyg konkurrerar i en annan. Syftet med den senare bestämmelsen är att minska incitamenten för s.k. konkurrenskomplettering och signalera att ansträngningar i gymnasieskolan lönar sig. Förändringar i gymnasieelevernas beteende har redan märkts. I propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134) föreslog regeringen att alla högskolor ska ha möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2008/09: UbU18, rskr. 2008/09:276). Examenstillstånd kommer efter ansökan och prövning att ges inom avgränsade områden som är smalare än dagens vetenskapsområden. Möjligheten att utfärda en examen på forskarnivå inom ett visst område ska också kunna dras in för såväl universitet som högskolor, om det finns brister i utbildningens kvalitet. Regeringen anser att förstklassig forskning och forskarutbildning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten och att det finns anledning att ta vara på de mindre högskolornas starka sidor, t.ex. att forskningen där ofta sker i nära samverkan med aktörer utanför högskolan, vilket kan främja en forskarutbildning som är anpassad till arbetsmarknaden utanför högskolan. De högskolor som inte är universitet ska därför kunna ges möjlighet att utfärda examina på forskarnivå inom områden där de har särskilt goda förutsättningar. Nytt avtal med i i har sagt upp ett avtal som har ingåtts 1993 av staten samt i och i . Parterna har ingått ett avtal om förlängning av avtalet som gäller längst till och med . Mellan parterna pågår förhandlingar om ett nytt avtal med innebörd att i utbildar ett visst minsta antal helårsstudenter mot att staten betalar årlig ersättning under förutsättning att anvisar medel för detta efter förslag av regeringen. och i har gemensamt hemställt till regeringen om att bilda en ny högskola genom en sammanslagning av verksamheterna vid de båda lärosätena. Den nya högskolan ska samla ett flertal utbildningar inom film, radio, teater och TV och därigenom involvera den konstnärliga processens olika aktörer och perspektiv. Regeringens bedömning är att en gemensam organisation ökar möjligheten att utveckla en dynamisk miljö för konst och lärande. I den nya högskolan kan förutsättningar också skapas för möten över yrkesgränserna. En sammanslagning av verksamheterna vid de båda lärosätena till en gemensam högskola kan också gynna utvecklingen av utbildning och forskning samt öka högskolans attraktionskraft. Det kan även leda till en effektivisering av verksamheten. Regeringen föreslår i denna proposition att verksamheterna vid och ska ingå i en högskola. slås och samman till ett universitet Linnéuniversitetet (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:UbU1, rskr. 2008/09:131). och ska avvecklas och upphöra som myndigheter . En organisationskommitté har bildats för att genomföra sammanslagningen av lärosätena (U2008:11, dir. 2008:146). Det nya ska bedriva utbildning och forskning som effektivt tillvaratar och integrerar de båda ingående lärosätenas utbildnings- och forskningsmöjligheter. Vidare framgår att de särskilda uppdrag och inrättningar som de båda lärosätena har ska vidareutvecklas i det nya samlade miljö. Uppdraget ska slutredovisas . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Utbildning för personer med examen från tredjeland Det är angeläget att ta tillvara den kunskap som människor med examen från andra länder besitter. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att avsätts för integrationsinsatser i högskolan . Insatserna innebär framförallt anordnande av kompletterande högskoleutbildningar. pågår kompletterande utbildningar för ett antal yrkesgrupper, bland annat lärare, läkare och jurister med examen från tredje land enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Det finns ett stort behov av dessa utbildningar, t.ex. vad avser läkare, därför bör fler kompletterande utbildningar planeras och startas samt ytterligare yrkesgrupper beredas plats inom ramen för dessa. är behörig myndighet för prövning av legitimation inom hälso- och sjukvårdsyrken. Normalt har den behöriga myndigheten för ett reglerat yrke i uppgift att bedöma utländska utbildningar som leder till yrket i fråga. Eftersom gruppen sökande med utbildning från tredjeland är relativt stor jämfört med reglerade yrken inom andra områden, finns det dock skäl att göra avsteg från denna princip och använda väl utvecklade bedömningsmetoder som ett stöd i arbete. Som anges i propositionen Gränslös kunskap (prop. 2008/09:175) överväger regeringen behovet av att förtydliga uppgift att bedöma utbildningar enligt förordningen (2007:1293) med instruktion för i detta avseende och behovet av ökade resurser till verket för denna uppgift. I många viktiga avseenden är den svenska högskolan fortfarande ojämställd och starkt könsuppdelad. Av och män i högskolan framgår bl.a. att närmare två tredjedelar av studenterna inom högskolans grundutbildning är kvinnor och en tredjedel är män. finns det i toppen av den akademiska karriären, bland professorerna, kvinnor och är 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Detta är inte acceptabelt. Det går inte heller att förlita sig på att tiden kommer att lösa problemen. Tvärtom, trots tidigare ansträngningar från både myndigheter och andra aktörer, består skillnaderna i såväl utbildningssom karriärvägar för kvinnor och män inom den svenska högskolan. I vissa avseenden går till och med utvecklingen åt fel håll. Inom de tekniska och naturvetenskapliga områdena beräknar att andelen kvinnliga professorer kommer att vara betydligt lägre 2030 än om inga åtgärder vidtas. Regeringen ser allvarligt på situationen. I den svenska högskolan ska kvinnor och män kunna verka på lika villkor och med samma möjligheter till akademisk karriär. Samhällets behov av att tillvarata den bästa kompetensen motverkas när könsbundna föreställningar präglar studieval och utbildning. Att allt fler män väljer bort högre utbildning är en särskilt bekymmersam utveckling. Regeringen anser att det finns behov av en nationell kraftsamling för att öka jämställdheten inom högskolan. beslutade regeringen att inrätta en delegation för jämställdhet i högskolan (U 2008:08, dir. 2009:7). Delegationen ska stödja insatser och föreslå åtgärder som främjar jämställdhet i högskolan. Uppdraget ska redovisas slutligt . Delegationen får disponera högst för att genomföra uppdraget. Under förutsättning att anvisar medel för ändamålet avser regeringen att tillföra delegationen ytterligare . Kostnaderna för delegationen belastar det under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet uppförda anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Globaliseringens utmaningar ska mötas genom att svenska universitet och högskolor ges bästa tänkbara möjligheter att utifrån sina egna förutsättningar utvecklas till internationellt sett konkurrenskraftiga institutioner för utbildning och forskning. Hög kvalitet i högre utbildning och forskning är avgörande för attraktionskraft som kunskapsnation. Konkurrens med framgångsrika lärosäten internationellt samt ökad internationell rörlighet bland studenter, lärare och forskare, stärker kvaliteten vid svenska universitet och högskolor. Internationella kontakter bidrar till att stärka kvaliteten i den högre utbildningen. Kunskap om och förståelse för andra länder och kulturer växer. Kontakterna kan komma både individ och samhälle till godo. Universitet och högskolor behöver ha goda förutsättningar för att kunna delta i fler och djupare samarbeten och utbyten. Den globala rörligheten bland studenter har ökat kraftigt . Antalet svenska studenter som studerar utomlands har däremot minskat. Det är angeläget att denna utveckling bryts. Lärarnas internationella rörlighet är avgörande för internationaliseringen av den högre utbildningen. Enligt regeringens bedömning är det fortsatt angeläget att en större andel av dagens lärare vid svenska universitet och högskolor deltar i utlandsvistelser och utbyte med andra länder. Universitet och högskolor måste själva hitta vägar för att på olika sätt uppmuntra lärarna till utlandsvistelser och utbyte med andra lärandemiljöer. Regeringen önskar särskilt se en ökning av både student- och lärarmobilitet inom ramen för lärarutbildningarna. Det är en stor fördel om de lärare som kommer att undervisa elever från olika kulturer själva har erfarenhet av att leva i ett främmande land. I propositionen Gränslös kunskap högskolan i globaliseringens tid (prop. 2008/09:175) presenterade regeringen ett antal insatser som ska bidra till att stärka universitetens och högskolornas internationaliseringsarbete. Regeringen gjorde bl.a. bedömningen att ett nytt stipendieprogram för utbytesstudier i länder utanför bör inrättas och att lärare vid svenska lärosäten bör uppmuntras att delta i lärarutbyten i andra länder. Vidare beslutade i enlighet med regeringens förslag i propositionen att svenska universitet och högskolor får utfärda gemensamma examina med lärosäten inom landet och utomlands (bet. 2008/09:UbU19, rskr. 2008/09:282). Regeringen avser att se över hur den utlandsbaserade verksamheten för omvärldsbevakning och främjande inom utbildnings-, forsknings- och innovationsområdet kan samordnas och utvecklas i syfte att göra svenska insatser på området mer verkningsfulla. En viktig aspekt är därvid att förstärka kopplingen mellan högre utbildning, forskning och innovation den s.k. kunskapstriangeln. Regeringen ser även positivt på det samarbete som svenska universitet och högskolor har utvecklat med de i , och när det gäller att erbjuda utbildning . I årsredovisningarna ska universitet och högskolor redogöra särskilt för sitt internationaliseringsarbete, som en uppföljning av den redovisning de lämnade 2006. Regeringen kommer noga att studera dessa redovisningar och därefter överväga om ytterligare insatser är nödvändiga för att möta globaliseringens utmaningar och främja internationaliseringen av svensk högre utbildning. tillsattes av regeringen för att analysera och komma med förslag om hur kan hävda sig väl i av fortsatt globalisering. Rådet har också varit en arena för dialog med syfte att bredda det offentliga samtalet och fördjupa kunskaperna kring globaliseringens effekter. Globalisering handlade, när begreppet myntades, mycket om vidgade marknader. växer insikten om att globalisering står för så mycket mer. Den kan, rätt hanterad, ge minskad fattigdom och tränga undan hunger och hopplöshet. Den kan öka möjligheterna att gränslösa idéer om mänskliga rättigheter och demokrati sprids och slår rot där de varit bannlysta. Den kan öka förutsättningarna för att världens folk samlar sig till samordnade insatser för en hållbar utveckling på vår gemensamma planet. Under sin långa verksamhet har bl.a. lämnat fyra rådsrapporter, presenterat 33 underlagsrapporter, fem myndighetsrapporter samt hållit 25 konferenser. lämnade sin slutrapport, Bortom krisen Om ett framgångsrikt i den nya globala ekonomin (Ds 2009:21). Regeringens mål är att stärka ställning som forskningsnation och därmed stärka 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 konkurrenskraften i en globaliserad värld och bidra till ökad ekonomisk tillväxt och välfärd i . Regeringen lämnade i forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) sin syn på forsknings- och innovationspolitikens inriktning . Regeringen presenterade en kraftfull satsning på forskning och innovation. Anslagen till forskning och utveckling ökade med 2009. beräknas resurserna till forskning ökas med jämfört med . I denna proposition föreslås, i enlighet med vad som aviserades i forsknings- och innovationspropositionen, en ökning med . Av detta belopp föreslås fördelas till lärosäten och för satsningar på strategiska områden, till universitets och högskolors anslag för forskning och forskarutbildning, till forskningsråden , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) samt Verket för innovationssystem (). Vidare föreslås att ytterligare fördelas till industriforskningsinstituten under () . Utöver denna miljard föreslås att anslagen till forskningsråden, och ökas med . Fördelningen av de presenterades i forsknings- och innovationspropositionen. Den enskilt största satsningen i forsknings- och innovationspropositionen är satsningen på strategiska områden. Regeringen menar att koncentrerade satsningar på högkvalitativ forskning och forskning av stor betydelse för samhället och näringslivet samt en effektiv infrastruktur för forskningen behövs för att behålla den internationella konkurrenskraften inom svensk forskning och svenskt näringsliv. Strategiska satsningar görs främst inom tre övergripande områden, medicin och livsvetenskaper, teknik och klimat. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Huvuddelen av de nya medlen som föreslås i denna proposition för de strategiska satsningarna, fördelas till anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor efter en kvalitetsbedömning som gjorts av forskningsråden, och (se tabell 4.1). En del av medlen för de strategiska områdena, , föreslås tillföras för särskilda infrastruktursatsningar kopplade till strategiska områden, t.ex. biobanker men även till stora forskningsanläggningar såsom synkrotronljusanläggningen . , , och har på regeringens uppdrag i samråd med FAS gemensamt utlyst och genomfört beredningen av ansökningarna och till regeringen föreslagit en fördelning av medlen till lärosätena. Beredningen av ansökningarna gjordes genom peer-review-granskning i expertpaneler, huvudsakligen bestående av utländska bedömare. Förslag på ledamöter i dessa paneler inhämtades från lärosätena, finansiärerna samt respektive panelordförande. Lärosätena bereddes möjlighet att kommentera eventuella sakfel innan panelernas slutliga rekommendationer, inklusive avsättningar till infrastruktur, lämnades till respektive myndighet. I samråd beslutade sedan myndigheterna om rekommendationer inom sina respektive ansvarsområden. De strategiska medlen till forskning och infrastruktur inom de strategiska områdena fördelas i enlighet med myndigheternas förslag. Medlen till varje områdesprojekt bör fördelas till huvudsökande lärosätes anslag för forskning. I flera beviljade strategiska områdesprojekt ingår forskningsinstitut som deltagare. I tabell 4.1 Fördelning av strategiska medel 2010 och den beräknade fördelningen och 2012 visas huvudsökande och medsökande inom varje områdesprojekt samt fördelningen av medlen 2010 och den beräknade fördelningen och 2012. Tabell 4.4 Fördelning av strategiska medel 2010 och den beräknade fördelningen och 2012 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Regeringen anser att en utvärdering av de strategiska satsningarnas resultat bör genomföras . Den snabba förändringstakten inom såväl forskning som näringsliv ställer krav på att systemet med strategiska forskningsområden förenar långsiktighet med flexibilitet. Regeringen anser därför att verksamheten bör följas upp så att satsningarna genomförs i enlighet med intentionerna i forsknings- och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Utvärderingen kan leda till att medel omfördelas mellan forskningsutförare, om det skulle visa sig att t.ex. ett lärosäte inte klarat att bygga upp forskningskompetens på en internationellt ledande nivå. Fördelning av direkta forskningsanslag till universitet och högskolor Via statsbudgeten finansierar staten forskning och utbildning på forskarnivå genom bl.a. anslagsmedel till respektive universitet och högskola. fanns ingen koppling mellan fördelningen av dessa anslagsmedel för forskning och utbildning på forskarnivå och universitet och högskolors kvalitet i forskningen. I forsknings- och innovationspropositionen bedömde regeringen att en ny modell bör införas för resurstilldelning för forskning och utbildning på forskarnivå för de flesta universitet och högskolor. Modellen bygger på kvalitetsindikatorer i form av externa medel och vetenskaplig produktion i form av publiceringar och citeringar. Vidare bedömde regeringen att alla lärosäten som omfattas av modellen skulle erhålla ett basanslag för forskning baserat på antalet helårsstudenter. Förslag om fördelning av anslagsmedlen för forskning och forskarutbildning baseras på underlag från som tagits fram med utgångspunkt i en modell som redovisades i forsknings- och innovationspropositionen. I enlighet med propositionen avser regeringen att utse en utredare som ska analysera hur utvärderingar av den vetenskapliga kvaliteten i forskning ska kunna utgöra grund för en modell för fördelning av direkta anslag för forskning och utbildning på forskarnivå till universitet och högskolor. Som beskrevs i forsknings- och innovationspropositionen har regeringen arbetat för en förläggning av den europeiska forskningsanläggningen (European Spallation Source) till . intresserade länder att ESS bör byggas i , med ett datacenter i . Att nästa generations neutronkälla förläggs i är en stor framgång för vårt land och svensk forskning. Det handlar om att bygga och driva en av världens största forskningsanläggningar. En konstruktion av ESS i kommer att främja utvecklingen av svensk forskning. Utländska forskare kommer i ännu högre utsträckning än att komma till för att forska och för att samarbeta inom forskning. Vidare beräknas byggandet och driften av ESS i leda till positiva effekter för näringslivet samt för svensk ekonomisk tillväxt både regionalt och nationellt. Detta kommer även att tydliggöra som en högteknologisk region i och världen. Regeringen har erbjudit övriga europeiska länder att ska finansiera av totalkostnaden för konstruktionen och av driftskostnaden. En del av den svenska finansieringen är avsedd att komma från och . Både och har beslutat att delta i och finansiera ESS. Sammantaget innebär detta att av konstruktionskostnaderna kommer att finansieras av de nordiska länderna , och . har fått stöd av och som båda deklarerat att de avser att delta i projektet. Ytterligare några länder har uttalat att de avser att gå med i projektet om det byggs i . I enlighet med vad som bedömdes i forsknings- och innovationspropositionen föreslås att medlen till ökas med för att bidra till finansieringen av ESS. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att bilda ett bolag för planering, konstruktion och drift av ESS i enlighet med vad som aviserades i forsknings- och innovationspropositionen. Verksamheten i bolaget kommer att inledas med en uppdatering av projektplanen. Denna avser en uppdatering av kostnaderna för konstruktion av anläggningen i , inklusive den senaste teknikutvecklingen av accelerator och målstation samt en kommersiell bedömning av projektet. Svenska staten finansierar denna fas med . Denna kostnad är avsedd att täckas av anslaget till . Övriga länder deltar med egen teknisk och vetenskaplig expertis som bidrag i natura. När projektplanen är uppdaterad och finansiering från andra intressenter är klar följer konstruktionen av anläggningen. Det finns alltid en osäkerhet i kostnadsberäkningen för anläggningar av den här storleken och därmed en risk för fördyringar. När projektplanen är uppdaterad finns en naturlig kontrollstation som bör tas till vara innan beslut fattas om att gå vidare med konstruktionen. Konstruktionskostnaderna beräknades 2007 uppgå till ca om . Därefter följer driftsfasen, som planeras pågå . Kostnaderna för driftsfasen prognostiseras uppgå till ca (ca ). Tid för forskning vid den färdiga anläggningen kommer att fördelas utifrån kvaliteten på de olika forskningsprojekten. Målsättningen är att avtalen om ESS med varje land ska vara väl balanserade med avseende på forskningstid och andel av konstruktionsrespektive driftskostnader. Konceptet för en ny synkrotronljusanläggning, , har utarbetats vid Max-laboratoriet i . ska kunna möta behovet av ökad kapacitet inom hårdröntgenområdet och förväntas få stor betydelse för forskning inom till exempel nano- och materialvetenskap, strukturbiologi, geologi och miljövetenskap. Svensk forskning, som även inkluderar näringslivets forskning och utveckling, kommer genom anläggningen att få tillgång till en synkrotronljusanläggning i yttersta världsklass. I enlighet med forsknings- och innovationspropositionen har regeringen utsett en förhandlare som har tagit fram underlag för beslut om . Därefter har de fyra parterna , , och gemensamt kommit överens om att inleda en etableringsprocess av med byggstart . Konstruktionen av kommer att ske i två faser. När det gäller insatser över statsbudgeten ska finansieringen av , både första och andra fasen, ske inom befintliga 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 ramar, inklusive de ökningar som lades fast i forsknings- och innovationspropositionen. Acceleratorkomplexet och vissa kringlaboratorier kommer att byggas i en första fas för att utgöra en grundversion av anläggningen. Kostnaden för denna fas beräknas till ca . De fyra parterna har ingått en avsiktsförklaring om finansieringslösning i vilken huvuddelen av konstruktionskostnaderna kan täckas. och beräknas finansiera samt tillsammans med .