prop · GX031d24 · 2009-09-21 00:00:00 — För dieselolja som används i arbetsmaskiner inom trädgårds-, jord- och skogsbruksverksamhet medges en nedsättning av koldioxidskatten . utgörs av full koldioxidskattesats. Regeringen lämnar i budgetpropositionen resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel i en ny form och struktur. Anledningen är dels regeringens nya politiska vision och målstruktur bruka utan att förbruka, som redovisades till i budgetpropositionen , dels de synpunkter som miljö- och jordbruksutskott redovisat till regeringen vid olika tillfällen. Utgiftsområde 23 har indelats under politikområdena Skogspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik och Samepolitik, samt även delvis Utbildningspolitik och Forskningspolitik. Som regeringen aviserade ekonomiska vårproposition och utvecklade i budgetpropositionen 2009 slopades den enhetliga verksamhetsstrukturen . Regeringen rapporterar nu enligt utgiftsområdets gemensamma vision bruka utan att förbruka. Visionen är indelad i tre strategiska inriktningsmål, som även utgör strukturen för regeringens redovisning och uppföljning: -Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. -De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. -De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Regeringen arbetar med att mäta uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser. Resultatredovisningen utgör ett skifte till att redovisa enligt strukturen i bruka utan att förbruka. Ett arbete med att rapportera mot visionens mål med hjälp av indikatorer har påbörjats och där så är möjligt har rapportering skett via indikatorer. I resultatredovisningen i budgetpropositionen kommer rapporteringen enligt bruka utan att förbruka att vara tydligare i och med att myndigheterna då kommer att ha rapporterat till regeringen enligt den nya strukturen, inklusive fler indikatorer. Regeringen avser att lämna en fördjupad redovisning om fiskeripolitiken till . Skogspolitiken redovisas både under de mål som beslutat (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252) och som kvarstår i En skogspolitik i takt med tiden (prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244) samt under de strategiska målen i bruka utan att förbruka. 2.4.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald För att mäta måluppfyllelsen redovisas bl.a. följande indikatorer inom de olika delområdena under målet: -prisstatistik för insatsvaror, jordbruksprodukter och mark samt förändringar i antal företag -administrativa kostnader för jordbruksföretag Dessa indikatorer avspeglar kostnadsutveckling och lönsamhet för företagare samt potential för nya arbetstillfällen på landsbygden. Med nivåförändringen av de administrativa kostnaderna belyses resultatet av regeringens regelförändringsarbete inom jordbrukssektorn. Ytterligare indikatorer för målet är framtagna och resultat avses redovisas i budgetpropositionen . Företagande och utveckling av jordbrukssektorn Regeringen arbetar för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet, med ambitionen att svenska jordbrukare ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot jordbrukare i övriga EU. Landsbygdsprogrammet (20072013) främjar företagande och konkurrenskraften på landsbygden samt ökar kunskaperna inom området förnybar energi både vad gäller produktion, förädling, marknadsföring, utveckling av teknik m.m. Sänkningen av det sammanlagda uttaget av socialavgifter och allmänna löneavgifter har tillsammans med sänkningen av expansionsfondsskatten samt den utökade möjligheten till avdrag för inventarier av mindre värde, bidragit positivt till lönsamhetsutvecklingen inom lantbrukssektorn. nåddes en överenskommelse om den senaste översynen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) den s.k. hälsokontrollen. Resultatet är att den gemensamma jordbrukspolitiken i högre grad kommer att marknadsanpassas och ge jordbrukarna möjlighet att tillhandahålla de produkter som konsumenterna vill ha. Genom s.k. modulering tillförs ytterligare resurser till landsbygdsprogrammen för att medlemsländerna ska kunna möta nya utmaningar kring klimat, energi, biologisk mångfald, vattenhushållning samt omstrukturering av mjölksektorn. Jordbruksmarknaden har kännetecknats av kraftiga prisfluktuationer. Priserna steg kraftigt för både insatsvaror och jordbruksprodukter . Därefter har priserna sjunkit, bl.a. som en följd av den ekonomiska avmattningen och ökad världsproduktion. Mellan minskade avräkningspriserna på jordbruksprodukter med i genomsnitt . Prisnedgången var störst för mjölk och spannmål där minskningen var respektive . Kostnaden för insatsvaror i jordbruket steg och ökade mellan . Prisuppgången har varit särskilt markant för växtnäring och växtskyddsmedel, där ökningen var respektive . Minskade avräkningspriser och ökade kostnader för insatsvaror har medfört att lönsamheten i jordbrukssektorn har 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Preliminär statistik visar att företagsinkomsten minskat med . Antalet företag med mjölkkor har fortsatt att minska och uppgick till 6 500 . Detta är en nedgång . De genomsnittliga djurbesättningarna har ökat i storlek inom mjölk, svin-, nötkötts- och hönsproduktion. Den totala arealen minskade till 2 . Även betesarealen minskade, eller . ökade slakten av nötkreatur medan slakten av svin minskade jämfört med . Kvantiteten invägd mjölk ökade . Den totala skörden av spannmål blev , vilket är mer än genomsnittet . Den totala skörden av oljeväxter steg 2008 jämfört med föregående år. Totalskörden av matpotatis var högre jämfört med föregående års skörd. Priser för både jordbruksmark och arrenden av jordbruksmark har ökat kontinuerligt sedan EU-inträde 1995. var ökningstakten lägre än föregående år, i genomsnitt . betalades ut i form av gårdsstöd, miljöersättningar, djurbidrag, kompensationsbidrag, nationellt stöd till norra , marknadsstöd och övriga stöd. Utbetalningarna ökade jämfört med då det totalt betalades ut . De stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört har varit betydelsefulla för de areella näringarna. Den senaste översynen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik den s.k. hälsokontrollen är i linje med regeringens målsättning om en mer marknadsorienterad jordbrukssektor och med ökat fokus på landsbygdsåtgärder. Efter kritik från har uppdaterat blockdatabasen, den databas med kartmaterial som lantbrukare använder som grund för att söka gårdsstöd och arealbaserade landsbygdsstöd. Uppdateringen bedöms leda till att risken för sanktioner från 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 minskar som ansökningsförfarandet för jordbruksstöd förenklas. Det svenska jordbruket agerar på en alltmer internationellt konkurrensutsatt marknad. För att jordbruksnäringen ska vara framgångsrik krävs att den är konkurrenskraftig inte bara i förhållande till andra producenter inom EU utan även mot en alltmer effektiv produktion i länder utanför EU. Den gemensamma jordbrukspolitiken har reformerats och produktionen styrs i hög utsträckning av vad konsumenterna efterfrågar. En produktion frikopplad från EU-stöd leder till ökad lönsamhet för jordbruket generellt, får produktionsmedelsskatter och nationell lagstiftning stor betydelse för det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Lägre avräkningspriser samt ökade kostnader för insatsvaror innebär att jordbruksnäringens lönsamhet har försämrats jämfört med den relativt goda situationen 2007. Den fortsatt höga investeringsviljan i t.ex. byggnader och maskiner, samt fortsatt höga arrende- och markpriser, indikerar dock att svenska jordbrukare har en stark framtidstro. Den låga räntenivån bidrar sannolikt till att upprätthålla en hög investeringsnivå och därmed till en fortsatt modernisering och strukturrationalisering av det svenska jordbruket, men också av skogsbruket och övriga verksamheter inom de areella näringarna. Detta är särskilt viktigt då utvecklingen inom de areella näringarna går mot färre men större och därmed kapitalintensivare produktionsenheter. Förenkling av lagstiftningen för företag verksamma inom de areella näringarna är en prioriterad fråga. Målsättningen är att minska företagens administrativa kostnader och uppnå en märkbar positiv förändring i företagens vardag . I regeringens skrivelse Regelförenklingsarbetet (skr. 2008/09:206) redogör regeringen för regelförenklingsarbetet och framåt. I tabellen 2.5 sammanfattas myndigheternas uppskattningar av hur de föreslagna regelförenklingsåtgärderna kommer att slå igenom som löper 20082010. Regeringens arbete med att förenkla för företag inom de areella näringarna börjar nu alltmer få genomslag i företagens vardag. Effekten av arbetet för det enskilda företaget kan dock variera stort beroende på företagets verksamhet och driftsinriktning. Bedömningen är att det övergripande målet att minska företagens administrativa kostnader och att uppnå en märkbar positiv förändring i företagens vardag kommer att nås för ansvarsområden. Regelverket för de areella näringarna är i hög utsträckning baserat på EG-lagstiftning, varav en relativt stor andel utgörs av direkt gällande krav. Detta gäller framför allt jordbruks-, livsmedels- och fiskelagstiftningen, medan skogslagstift Tabell 2.5 Prognos för regelförenklingsarbetet -95,0 -71 till -91 -20,0 till -25,6 Åtgärder som kan genomföras genom ändringar -6,5 i SJV:s föreskrifter eller rutiner Åtgärder som kräver ändringar i förordningar, -48 till -68 -13.5 till -19,1 6 254 till 6 928 -1 473 till -2 147 -17,5 till -25,5 6 569 till 7 263 -1 761 till -2 455 ningen till största delen utgörs av nationellt beslutade krav. För att åstadkomma förenklingar av jordbruks- och livsmedelslagstiftningen är åtgärder på EU-nivå nödvändiga. Förenkling av EG-lagstiftningen inom jordbruksområdet bedöms som möjlig. Däremot väntas de administrativa kostnaderna för fiskerinäringen öka något framöver på grund av den allvarliga situationen som råder för många fiskbestånd, vilket föranleder kraftfulla kontrollåtgärder. Målet är att skapa förbättrade förutsättningar för livsmedelsexport, ökad konkurrenskraft för livsmedelsföretagen, en expanderande upplevelseturism samt att främja regional och lokal matkultur som leder till tillväxt och fler jobb. Här redovisas insatserna inom livsmedelsstrategin och landsbygdsprogrammet, men även andra insatser som t.ex. regelförenklingsarbetet, konkreta insatser inom vattenbruk och fisketurism bidrar till att utveckla det nya matlandet. Livsmedelsstrategin är ett led i regeringens vision det nya matlandet, med syftet att öka tillväxten och antal jobb inom livsmedelssektorn. Detta ska ske genom att öka dialogen mellan sektorns representanter, främja ökad innovationsgrad och kompetens inom sektorn samt genom satsningar på logistik och mat med mervärden. Det sker även genom förbättrade förutsättningar för småskaliga producenter och insatser för export och ekologisk produktion. De satsningar som har gjorts inom programmet för innovation, kompetens, logistik och mat med mervärde är svåra att utvärdera, då inga projekt ännu avslutats. Regeringens exportsatsningar på livsmedelsområdet har resulterat i att antalet företag som deltar i aktiviteter har ökat från 165 företag till 282 . Värdet av exporten av livsmedel och jordbruksprodukter ökade till nära . , första året som livsmedelsstrategin genomfördes, ökade exportvärdet för jordbruksvaror och livsmedel till , eller jämfört med . Det innebär en fördubbling av exportvärdet under de senaste sex 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Exporten av jordbruksvaror och livsmedel utgjorde av totala export . importerade jordbruksvaror och livsmedel för 2008, att jämföra med . Antalet sysselsatta inom livsmedelsindustrin har minskat från cirka 57 000 sysselsatta till 56 000 . har antalet livsmedelsföretag inom industrin ökat från 3 114 företag till 3 207 företag . Regeringens insatser för att främja småskalig slakt har bidragit till att 18 små slakterier godkänts av . Dessa nya företag utgör mer än hälften av de godkända mindre slakterier som finns . Inom landsbygdsprogrammet finns flera åtgärder som stöder arbetet med att nå visionen det nya matlandet. Inriktning mot mat och turism är också frekvent förekommande i de regionala genomförandeplaner som finns för landsbygdsprogrammet. De två första årens genomförande av landsbygdsprogrammet visar att cirka 279 företag inom livsmedelsindustrin har fått stöd för utveckling av affärsidéer som ökar förädlingsvärdet i tillverkade livsmedel. Ett 15-tal samarbetsprojekt mellan producenter och förädlingsledet för att utveckla nya produkter har kommit igång. Mer än 600 landsbygdsföretag har fått stöd till affärsutveckling som innebär diversifiering av jordbruksföretag eller ny verksamhet i mikroföretag. Stöd har också lämnats till närmare 350 företag och projekt som tagit initiativ till ny turismverksamhet på landsbygden. Bland prioriterade verksamheter för stödinsatserna ingår småskalig livsmedelsförädling samt mat och turism. Även i kompetensutvecklingsprojekt och lokala utvecklingsstrategier för Leader har mat och turism givits hög prioritet. Många av de insatser som finns inom landsbygdsprogrammet med koppling till turism och andra insatser inom programmet som bidrar till att skapa förutsättningar för turism kom igång . De flesta är ännu inte avslutade. Landsbygdsprogrammet innehåller en särskild åtgärd med syfte att främja landsbygdsturism. De beviljade stöden inom denna åtgärd beräknas öka antalet turister med 43 000 och skapa 300 arbetstillfällen på landsbygden. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Livsmedelssektorn är en viktig arbetsgivare inom det svenska näringslivet med en spridning över hela landet. Med en framgångsrik livsmedelsindustri förbättras även förutsättningarna för jordbrukssektorns företag. Sedan EU- inträde har konkurrensen för svenska företag ökat. Inom landet har företagskoncentrationen och produktivitetsgraden inom sektorn ökat. Trenden har visat på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag med färre anställda. ökar antalet små- och mikroföretag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har kunnat dra nytta av marknadens ökade efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. Trots det ogynnsamma läget i den ekonomiska konjunkturen runt om i världen har den svenska livsmedelsindustrin klarat sig relativt väl. Livsmedelsindustrin har gynnats av kronans svagare utveckling gentemot konkurrenter i länder som använder euro. har kronans utveckling även påverkat priserna för vissa av de insatsvaror som importeras. Livsmedelsindustrins fortsatta utveckling kan bedömas som stabil, eftersom sektorn är relativt okänslig för konjunkturförändringar. Turistnäringen fortsätter att växa. Enligt statistik från och ökade gästvolymerna på svenska hotell, stugbyar och vandrarhem med till drygt 32 miljoner övernattningar. Många av de stugbyar, vandrarhem, pensionat m.m. som finns i besöksstatistiken för övernattningar är belägna på landsbygden, t.ex. har och högst värde per invånare i logiintäkter. Även om konjunkturläget förändrats finns det flera faktorer som talar för en fortsatt positiv utveckling inom besöksnäringen även , något som även väntas leda till ökad efterfrågan och ett ökat utbud av landsbygdsbaserad turism. Turistnäringen är sysselsättningsintensiv och bidrar till fler jobb på landsbygden. Närmare en tredjedel av de pengar som turisten spenderar går till mat och måltider. Sammanfattningsvis är därför livsmedelssektorn och turistnäringen av stor vikt för regeringen, då dessa områden bedöms ha god potential för tillväxt och nya jobb. Insatserna inom livsmedelsstrategin och landsbygdsprogrammet kompletterar varandra och stärker möjligheterna att nyttja den totala potential som finns till ökat företagande, ökad tillväxt och fler jobb. Det övergripande målet för samepolitiken 2008 var att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Dessutom ska de samiska språkens användning främjas. har och förhandlat fram en ny renbeteskonvention. Konventionen som gäller för den gränsöverskridande renskötseln mellan och beräknas kunna träda i kraft . Som ett steg i att verka för en levande samisk kultur har arbetat med att utöka informationen på samiska språk på webbplatser. Samiskt Informationscentrum har tagit fram en ny informationsbroschyr om som översatts till nordsamiska, lulesamiska, sydsamiska och engelska. Vidare har deltagit i språkarbetet vid flertalet kommuner och presenterat . arbete med språkhandboken har medfört att ett flertal kommuner har inrättat en tjänst för minoritetsspråksarbete i enlighet med handboken. Särskilda insatser har gjorts i syfte att öka antalet anmälningar till röstlängden. Totalt resulterade kampanjen i 1 100 nya anmälningar. Inom ramen för interreg IV A Nord, ett EU- program för gränsöverskridande samarbete, har beviljats vilket utgör av de tillgängliga totala medlen. Projekten omfattar framför allt forskning och utveckling, men medel har även givits till projekt som behandlar det samiska språket. Efter en ökning av antalet slaktade renar till 74 775 stycken 2007, har antalet slaktade renar minskat till 65 160 stycken . Det genomsnittliga avräkningspriset har fortsatt öka sedan lägsta nivån 2005 på /kg till /kg . Totalt finns 902 företag i som ägnar sig åt renskötsel, varav 698 i . Ersättning som lämnats för rovdjursförekomst till samebyar uppgår till , vilket är en ökning jämfört med då ersättningarna uppgick till . I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/2009:162), föreslår regeringen satsningar för att underlätta rennäringens förändrade förutsättningar i ett framtida klimat, bl.a. har fått i uppdrag att analysera för- och nackdelar med avtal om vinterbete utanför renskötselområdet. Vad gäller andra samiska näringar har den samiska turismen i antal verksamma företag vuxit betydligt. I mitten av 2008 fanns 97 samiska turistföretag i . Sameslöjden, Duodji, har växt . finns 136 näringsverksamma sameslöjdsföretag, varav 26 nya företag har startats . stödjer och underlättar för renskötselföretag och samebyar att bedriva näringsverksamhet. Det är viktigt att utveckla statistiken för rennäringen och för andra samiska näringar i syfte att möjliggöra en bättre uppföljning och analys av näringarnas utveckling och framtida behov. Den nya renbeteskonventionen mellan och ger förutsättningar för en långsiktigt hållbar renskötsel över . Ett stort antal aktiviteter har genomförts som syftar till att stärka och samernas ställning, exempelvis ökad informationsverksamhet. Det samiska språkets ställning i samhället är emellertid inte stark. Samiskan används sällan i kontakt med myndigheter och landsting utan mest i hemmet och med andra samisktalande. Inget tyder på att det samiska språkets användning i samhället har ökat. Hållbar tillväxt i skogen I linje med propositionen En skogspolitik i takt med tiden (prop. 2007/08:108), har regeringen beslutat om ett antal uppdrag till , och Formas. Under avsnitt Skogspolitik redovisas resultat för de indikatorer som är kopplade till högre tillväxt i skogen. Skogsnäringen är en viktig arbetsgivare inom det svenska näringslivet med en spridning över hela landet. Skogsindustrin har ett fortsatt behov av en jämn tillgång till högkvalitativ skogsråvara till ett internationellt konkurrenskraftigt pris. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 högkonjunktur som varit samt den ökade efterfrågan på bioenergiråvara har inneburit ett stort uttag av skogsråvara ur den svenska skogen. Det försämrade konjunkturläget kommer troligtvis innebära en lägre avverkningsnivå . förutses efterfrågan på bioenergi stiga markant på , framför allt beroende på EU:s målsättning om förnybar energi . Det är därför angeläget att utveckla och sprida kunskap om nya skötselmetoder som kan öka råvaruproduktion och uttag utan att negativt påverka den biologiska mångfalden eller kulturmiljövärden. av åtalsanmälningar avser utebliven avverkningsanmälan. I proposition En skogspolitik i takt med tiden (prop. 2007/08:108) aviserade regeringen att ge i uppdrag att analysera förutsättningarna för att införa en sanktionsavgift för överträdelser mot regelverk i skogsvårdslagen som avser anmälan av avverkning eller ansökan om tillstånd för avverkning. Regeringen har som ambition att minska företagens administrativa börda. införde en ny och sammanhållen rutin för avverkningsärenden. Syftet med rutinen är att åstadkomma ett effektivare arbete som ska ge bättre återväxtresultat och bättre miljöhänsyn och med en enhetlig lagtillämpning över hela . Rutinen ska också minska den administrativa bördan för skogsbrukare. Regeringen ser positivt på denna nya rutin och utgår från att den, tillsammans med rådgivning och fortsatt tillsyn, kommer att bidra till att minska antalet uteblivna avverkningsanmälningar. Därför ser regeringen inget behov av att införa en sanktionsavgift för överträdelser mot regelverk i skogsvårdslagen som avser anmälan av avverkning eller ansökan om tillstånd för avverkning. Den positiva utvecklingen av återväxten beror till stor del på att plantering som föryngringsmetod successivt har ökat. En orsak till dålig återväxt är när naturlig föryngring används på marker där man borde ha föryngrat genom plantering. En annan orsak till dålig återväxt är betesskador. finns inget som tyder på någon förbättring av viltskadeläget. Stormarna i 2005 och 2007 och efterföljande skador av granbarkborre har inneburit stora påfrestningar i återväxtarbetet inom dessa områden. Risken är stor att det blir en till- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 fällig försämring av föryngringsresultaten 2010 och därefter. Anledningen till att röjningsintensiteten har planat ut är inte klarlagd. Det nationella röjningsnätverket som har tagit initiativ till förväntas leda till ökade röjningsaktiviteter. Även det uppdrag som har fått om att vidareutveckla arbetet med satellitbaserad röjningsinformation bör underlätta röjningsarbetet Enligt konsekvensanalyser 2008 (Rapport nr 25/2008) kommer avverkningsmöjligheterna att vara i stort oförändrade under de närmaste två decennierna även med tillväxthöjande åtgärder. Därefter kan avverkningsmöjligheterna komma att öka beroende på ökad tillväxt till följd av klimatförändringar och till följd av ökade produktionsambitioner. Strategi för att stärka landsbygdens utvecklingskraft Regeringen har utarbetat en samlad strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. Denna har redovisats till (skr. 2008/09:167). I skrivelsen ges en översikt över de goda utvecklingsförutsättningar som finns samt nya utmaningar och hinder för att förutsättningarna ska kunna tas till vara. De åtgärder som presenteras i strategin är inriktade mot en hållbar tillväxt genom ett konkurrenskraftigt näringsliv på landsbygden. Förutsättningarna att driva lönsamma företag, arbeta och bo på landsbygden ska stärkas på ett miljö- och resurseffektivt sätt och genom ett förstärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. har i en rapport om företagande på landsbygden (Rapport 2009:2) jämfört utvecklingen i olika typer av kommuner. ökade befolkningen i hela landet. I 97 stadsdominerade kommuner var ökningen , medan Antalet företag ökade totalt i stadsdominerade kommuner och i landsbygdskommuner. Trots en svag befolkningsminskning kunde således landsbygdsområdena ge förutsättningar för nya företag. En större andel av företagen definieras som aktiva i landsbygdskommunerna och andelen solo- och mikroföretag är högre än i de stadsdominerade kommunerna. Av landets samtliga aktiva företag, 715 000, är verksamma inom de areella näringarna. Landsbygdsprogrammet för perioden 20072013 består av ett 30-tal olika åtgärder, var och en med angivna omfattnings-, resultat- och effektmål för vilka indikatorer har definierats. Här redovisas huvuddragen av omfattning och resultat från av genomförandet.