prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — Anslaget fördelades till totalt 20 projekt vilket innebär att av antalet ansökningar beviljades. En viktig förutsättning för en levande dialog mellan offentliga aktörer och landsbygdernas invånare är att det finns aktiva organisationer som kan föra landsbygdernas talan. Den kunskap om, och förståelse för, landsbygdens förutsättningar som sådana organisationer kan tillföra i exempelvis olika planerings- och beslutsprocesser är av stor betydelse för att säkerställa ett heltäckande och fullgott beslutsunderlag. ska leva har därför beviljats bidrag om totalt 41 miljoner konor (20082010). Bidraget ska bl.a. användas till insatser som stimulerar lokal mobilisering, lokal utveckling och lokala servicelösningar. Även bidraget till syftar till att stimulera den lokala utvecklingen i skärgården. beviljades bidrag om och har beviljats ett bidrag om . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Arbetet med de övergripande folkrörelsefrågorna är inriktat på att stödja människors organisering i föreningar och liknande sammanslutningar respektive bidra till goda förutsättningar för dessa föreningar att bedriva verksamhet. Här hanteras således generella frågor som rör alla typer av folkrörelser och ideella föreningar, bl.a. den statliga bidragsgivningen till föreningslivet. Ett av syftena för arbetet med de övergripande folkrörelsefrågorna är att skapa ett samlat synsätt och agerande från statens sida när det gäller såväl relationerna till folkrörelser och föreningar av olika slag som villkor och förutsättningar för föreningslivets verksamhet. Ett annat syfte är att synliggöra den betydelse föreningslivet har för den demokratiska infrastrukturen i vårt samhälle. Den ideella sektorns självständighet och oberoende, samt dess förmåga att utifrån denna självständighet kritiskt granska den offentliga sektorn och bevaka olika gruppers intressen, utgör ett värde som är fundamentalt för demokratin. Som tidigare beskrivits har regeringen genomfört en dialog med idé- burna organisationer på det sociala området som resulterade i en överenskommelse . har en ny dialog avseende integrationsområdet, särskilt frågor om nyanländas etablering, påbörjats. Dialogarbetet är bl.a. ett uttryck för den ideella sektorns allt viktigare roll som leverantör av tjänster, främst inom välfärdsområdet. Denna utveckling illustreras även av statistik om i vilken omfattning kommuner och landsting köper tjänster av ideella organisationer. Regeringen vill genom dialogarbetet stimulera till en större mångfald av utförare av olika typer av service och tjänster, bl.a. med tanke på den demografiska utvecklingen, som kommer att ställa krav på fler och mer varierade välfärdstjänster. Hinder för att den ideella sektorn ska kunna utvecklas som utförare bör därför identifieras och undanröjas. Statistiken om den ideella sektorn på sektorsnivå är bristfällig, men forskning tyder på att den ideella sektorns omsättning ökat betydligt . Statistik från () visar också att omfattningen på försäljningen av varor har ökat från 1998 till 2007 för ideella organisationer med s.k. 90-konton. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 lingen av gåvor har ökat kraftigt i omfattning . Trots att bidragsgivningen från offentlig sektor till ideella organisationer är betydande så är den svenska ideella sektorn självfinansierad till . Det innebär att en större andel av sektorns finansiering kommer från medlemsavgifter, försäljning m.m. än vad som är fallet i många andra europeiska länder. Den ideella sektorn har således stor betydelse för utvecklingen av människors entreprenörskap, sysselsättning och möjligheter att aktivt medverka till samhällsutvecklingen, t.ex. genom att utforma tjänster efter en grupps särskilda behov eller önskemål. Statistiken och framåt visar att en minskad andel människor är medlemmar i föreningar, som det frivilliga deltagandet i stort ligger på en hög och stabil nivå. Människor väljer att genomföra ideella insatser på andra sätt än tidigare, t.ex. genom tillfälliga och enfrågeinriktade insatser samt genom nätverk snarare än genom medlemskap i föreningar. Inom politiken för den ideella sektorn behöver deltagandets förändrade karaktär beaktas och insatserna rikta sig till en bredare krets av aktörer. är det angeläget att de organisationer som är demokratiskt uppbyggda och därigenom representerar sina medlemmar även fortsatt kan vara röstbärare och opinionsbildare. Det självständiga och demokratiskt organiserade föreningslivet är av stor betydelse för demokratin, varför ideella organisationer även fortsättningsvis bör ha möjlighet till statligt stöd för sin verksamhet utan en alltför hög grad av styrning eller detaljerade villkor. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende verksamheterna inom folkrörelsepolitikens områden. har dock i en rapport rekommenderat att se över och tydliggöra hur bidragsbesluten avseende bl.a. statsbidraget för kvinnors organisering kontrolleras, dokumenteras och följs upp (Revisionsrapport styrning och kontroll i bidragsrutinen inom politikområde integration, jämställdhet, folkrörelse och minoritet, , dnr. rekommendationer har omhändertagits i arbete för utveckling av bidrags- hanteringen (se avsnitt 14.5 om ungdomspolitiken). Regeringens avsikt är att utveckla folkrörelsepolitiken till en politik för den ideella sektorn, som tydligare omfattar den ideella sektorns hela bredd av aktörer och former av engagemang. Utredningen om den generella folkrörelsepolitiken överlämnade sitt betänkande Rörelser i tiden (SOU 2007:66) . Betänkandet har remissbehandlats och beredning av utredningens förslag pågår inom . Regeringen avser att överlämna en proposition om politiken för den ideella sektorn, den tidigare folkrörelsepolitiken, . I propositionen kommer regeringen att föreslå ett nytt mål för politiken för den ideella sektorn. Utgångspunkten för det nya mål som föreslås är den ideella sektorns centrala roll i demokratin. Propositionen kommer också att beskriva ett system för uppföljning av politiken och den ideella sektorns villkor. Den kommer också att behandla ett antal områden som är av särskild vikt för sektorn, bl.a. inrättandet av ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället samt utveckling av statistiken om den ideella sektorn. En mångfacetterad ideell sektor Politiken för den ideella sektorn är inriktad på folkrörelserna och föreningslivet och deras förutsättningar och villkor att verka samt på individens möjligheter att bilda och delta i föreningar. Inom politiken för den ideella sektorn kommer föreningslivet även fortsättningsvis att ha en särskild roll genom att det organiserar människor i demokratiska former och därmed kan sägas representera människor och grupper. Inom föreningslivet skolas också många människor i demokratiska former för samverkan och beslutsfattande. På grund av den variation som det ideella engagemanget uppvisar är det dock angeläget att det framtida arbetet på området utgår ifrån hela den ideella sektorns bredd och förutsättningar. För att kunna ta tillvara den ideella sektorns hela potential behöver politiken utgå från såväl hela sektorns och dess aktörers förutsättningar och villkor som individers möjligheter att verka inom ideell verksamhet. ideella deltagandet ändrar karaktär och tar varierande former. Mindre traditionellt organiserade rörelser tar t.ex. ofta en aktiv roll i opinionsbildningen, och många gör ideella insatser utan att för den skull vara medlemmar i någon organisation. Politiken för den ideella sektorn bör se till och erkänna alla former av ideellt engagemang, t.ex. inom ideella föreningar, trossamfund, kooperativ och andra ekonomiska föreningar, sociala företag, stiftelser och aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Det är också viktigt för boende i olika landsbygder att det finns möjligheter att engagera sig i organisationer som kan föra deras talan i olika sammanhang. Den ideella sektorns entreprenörskap Den ideella sektorn är en arena där människor kan förverkliga sina idéer om hur samhället kan utvecklas. Drivkraften för den ideella sektorns verksamhet är allmän- eller medlemsnytta snarare än egen . Ideella organisationer bedriver dock omfattande näringsverksamhet i syfte att skapa resurser för sina ändamål, dvs. utan att vinst delas ut till medlemmar, ägare eller andra personer. De ideella organisationerna genomför också i en ökande omfattning uppdrag mot ersättning från stat, kommun och landsting. För många människor innebär det ett särskilt värde att en tjänst, t.ex. inom vården eller omsorgen, utförs av en ideell organisation. Den ideella sektorns möjligheter att öka mångfalden i utbudet av välfärdstjänster innebär också en viktig tillgång i ett samhälle med en åldrande och alltmer diversifierad befolkning. Vidare är sammanslutningarna inom den ideella sektorn, t.ex. de sociala företagen, viktiga som en väg till delaktighet och sysselsättning för människor som står långt från arbetsmarknaden. För att den ideella sektorns entreprenörskap bättre ska kunna tas tillvara och utvecklas vidare behövs ökad kunskap, både om den ideella sektorn, dess sammansättning och funktionssätt och om möjligheter och former för samverkan mellan den offentliga och den ideella sektorn. Det kan t.ex. handla om information och utbildning för offentliga aktörer om hur uppdrag kan ges till ideella organisationer. (Ju 2008:10) gör en översyn av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (se delbetänkandet Enklare beslutsfattande i eko- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nomiska föreningar, SOU 2009:37). Översynen ska vara klar . bjöd regeringen in idéburna organisationer verksamma inom det sociala området till en dialog i syfte att utveckla relationen mellan staten och den ideella sektorn. Dialogen resulterade i att en överenskommelse kunde slutas mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (IJ2008/2110/UF). Denna överenskommelse, som innehåller centrala principer, åtaganden och åtgärder som vardera part ska genomföra, är ett viktigt första steg mot ett närmare partnerskap mellan den offentliga och den ideella sektorn. I ett sådant partnerskap är den ideella sektorns självständighet central, som vägar för ett bättre tillvaratagande av kunskapen och engagemanget inom den ideella sektorn kan utvecklas. En partssammansatt arbetsgrupp har skapats för att följa upp överenskommelsen och genomförandet av de åtgärder som formulerats där. Uppföljningsarbetet kommer bl.a. att omfatta årliga dialogkonferenser, uppföljningsrapporter och tematiska studier. inledde regeringen en ny dialog med idéburna organisationer, inom integrationsområdet (IJ2009/60/UF). Arbetet fortsätter och . Genom sin förmåga att skapa möten mellan människor och delaktighet i samhället har den ideella sektorn stor potential att bidra till att samhällets mångfald bättre ska kunna tas tillvara. Den ideella sektorn engagerar främst människor som är väletablerade i samhällslivet och når inte alla delar av befolkningen i samma utsträckning. Människor som är arbetslösa eller har låg inkomst är t.ex. inte engagerade i den ideella sektorn i samma utsträckning som de som har arbete. Personer som anlänt till är ett annat exempel på en grupp som ofta har ett intresse av föreningslivet och den ideella sektorn men som saknar både kontakter inom sektorn och kunskap om vilket utbud av aktiviteter som finns. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att fler människor skulle vilja engagera sig inom den ideella sektorn om ideella organisationer mer aktivt kunde söka upp människor inom olika områden och delar av befolkningen. Vidare är det angeläget att den ideella sektorn stimuleras att mer aktivt arbeta för ökad mångfald inom sina egna verksamheter och organ. Mot bakgrund av de förändringar som välfärdsstaten och det civila samhället genomgår är det angeläget att det finns aktuell kunskap om den ideella sektorns utveckling, sammansättning och roll i samhällslivet. Angelägna frågor om den ideella sektorn är bl.a. dess roll i den framtida demokratin, det ideella engagemangets utveckling och de ideella organisationernas roll i välfärdsstaten och för integrationen. Som en bas och förutsättning för denna kunskap behöver även statistiken om den ideella sektorn förbättras. Utredningen om den generella folkrörelsepolitiken har i sitt betänkande Rörelser i tiden (SOU 2007:66) lämnat förslag om kunskapsutveckling och statistik. Regeringen anser mot bakgrund av förslagen i betänkandet att ett forskningsprogram om det civila samhället bör inrättas i syfte att utveckla kunskapen om de ideella organisationernas och det civila samhällets roll och villkor. Programmet bör pågå under . Insatser för att underlätta mer tillämpade forskningsbaserade studier och spridning av forskningsbaserad kunskap planeras också. Vidare föreslås att insatser vidtas i syfte att utveckla statistiken om den ideella sektorn. Förslaget om inrättandet av ovanstående forskningsprogram och insatser för att förbättra statistiken om den ideella sektorn kommer att utvecklas i den proposition om politiken för den ideella sektorn som regeringen avser att överlämna till . är det viktigt att säkerställa att skattemedel används på ett ändamålsenligt sätt. Bidragssystemen bör vara transparenta, stabila och ge goda möjligheter för ideella organisationer att agera både som röstbärare för sina medlemmar och som utförare av verksamhet, t.ex. samhällstjänster. har en kartläggning genomförts inom med syftet att skapa en bättre helhetsbild av de statliga bidragen till ideella organisationer, bl.a. vilka bidragstyper som används och vilka villkor som ställs. Mot bakgrund av kartläggningen bedömer regeringen att det är viktigt att tillse att fler bidrag grundas på förordningar så att förutsägbarheten i bidragssystemen ökar. Vidare är det angeläget att verka för att projektbidragens andel av de totala bidragen inte fortsätter att öka på de mer generella organisationsbidragens bekostnad. Villkoren för organisationsbidrag och andra mer generella bidragstyper bör också bli mer enhetliga. Kvinnoorganisationer som är anslutna till de politiska partierna kan inte såsom andra kvinnoorganisationer få stöd enligt förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. Riksdagspartiernas kvinnoorganisationer har därför tilldelats stöd i särskild ordning . Genom budgetpropositionen inrättades ett särskilt statsbidrag för stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer (prop. 2007/08:1, utgiftsområde 17, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58) dock utan att stödets fördelning fick en långsiktig lösning. Regeringen anser att det är väsentligt att främja kvinnors deltagande i den demokratiska beslutsprocessen och att stärka kvinnors ställning i det politiska beslutsfattandet och avser därför att långsiktigt avsätta medel för detta ändamål. Regeringen planerar att överlämna en proposition till med förslag till lag om fördelning av stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Liksom folkrörelsepolitiken kommer politiken för den ideella sektorn att omfatta generella frågor kring bidrag till ideella organisationer. Grundläggande värden inom detta område är de ideella organisationernas självständighet och oberoende, såväl gentemot den offentliga sektorn som gentemot det privata näringslivet. En viktig förutsättning för möten och en utveckling av föreningslivet och den ideella sektorn är att det finns samlingslokaler där människor kan komma samman och bedriva ideell verksamhet. Genom statens stöd till de allmänna samlingslokalerna, som fördelas av , erbjuds människor mötesplatser för att delta i kulturarrangemang, utöva sin tro, förkovra sig tillsammans med andra, utveckla sin ort och bygd eller utöva sina fritidsintressen. De allmänna samlingslokalerna finns över hela landet. Under ordförandeskap i EU kommer organisationen för frivilligt socialt arbete att anordna en konferens för ett stort antal ideella organisationer från EU:s medlemsstater. kommer att delta i konferensen, som kommer att behandla frågor om deltagande, demokrati och ett aktivt medborgarskap i EU-samarbetet. Under ordförandeskap kommer även kommissionens förslag om att utse till Europeiska året för volontärarbete att behandlas av ministerrådet. har antagit mål för statens stöd till idrott (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syften med bidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Statsbidraget för barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv och stöd kan även lämnas till verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Den fria och självständiga idrottsrörelsen är en viktig del av vårt samhälle. Antalet medlemmar i åldern inom idrottsrörelsen är cirka 3,1 miljoner varav flickor och kvinnor utgör och pojkar och män . Cirka 2,2 miljoner människor av dessa är aktiva medlem- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Antalet elitidrottare uppskattas till cirka 7 000 personer. uppgår det samlade statliga stödet till idrotten till , varav fördelas över statsbudgeten och utgör bidrag från AB . Bidraget till idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet uppgick till vilket var en ökning med jämfört med . Antalet deltagartillfällen uppgick till cirka 56,6 miljoner fördelade på flickor och pojkar. Antalet deltagartillfällen har minskat med en procent jämfört med . Den särskilda satsningen på svensk idrott, Idrottslyftet, uppgår till som utbetalas . Satsningens främsta syfte är att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar samt att utveckla verksamheten så att de väljer att idrotta högre upp i åldern. Allt arbete ska utgå från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Prioriterade områden är att utveckla förbund och föreningar, öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer, rekrytera och utveckla ledare samt att samverka med skolorna. Under det första verksamhetsåret har betalats ut som föreningsstöd, till speciella insatser och till förbundsutvecklingsstöd främst i form av utbildning och insatser för att utveckla den interna demokratin. Resterande har avsatts för rådgivning, utvärdering m.m. Samtliga specialidrottsförbund och distrikt har deltagit i Idrottslyftet. Drygt 8 600 föreningar har genomfört nära 12 700 satsningar som totalt har inneburit över fem miljoner deltagartillfällen varav flickor har svarat för och pojkar för . Cirka 2 500 föreningar har kunnat utbilda idrottsledare i samarbete med . ur Idrottslyftet har använts till 177 olika insatser för ökad tillgänglighet. Bidrag har i första hand getts till nya och befintliga idrottsanläggningar. Dessa bidrag har medverkat till att kommuner och privata 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 finansiärer har skjutit till mer än sju gånger så stora belopp för samma ändamål. ver även egen utvecklingsverksamhet och har publicerat nio rapporter. Gemensam administration och centrala idrottsorganisationer Det statliga stödet över anslaget till idrottens gemensamma administration, centrala idrottsorganisationer m.m. uppgick till vilket är samma belopp som 2007. Utöver dessa medel tillförs som ett särskilt bidrag från AB . Distriktsförbunden företräder på regional nivå den samlade idrotten gentemot landsting, kommuner, myndigheter och andra organisationer. Stödet till distriktsförbunden och /Nordkalottstödet uppgick till vilket är samma belopp som . Regeringen beslutade att av idrottens andel av överskottet från AB Svenska Spels verksamhet får disponera högst till en flerårig samlad förbundsövergripande och behovsprövad elitsatsning inom svensk idrott med syfte att stärka idrottsutövares internationella konkurrenskraft. RF har meddelat att förbundet och Paralympiska Kommitté enats om en modell för ett samlat elitidrottsstöd. Sammanlagt har i ett första steg betalats ut till specialidrottsförbundens elitverksamhet. Bidraget till idrottsforskning ges främst till har till uppgift att initiera, samordna, stödja och informera om forskning inom idrottens område. Budgeten var , varav från anslaget 13:1 Stöd till idrotten vilket var samma belopp som 2007. Till största delen har resurserna använts för att stödja idrottsrelaterad forskning och tjänster. Stöd har betalats ut till 99 projekt . Det statliga stödet 2008 till specialidrott inom gymnasieskolan uppgick till vilket är samma belopp som 2007. bedrevs verksamhet vid 62 riksidrottsgymnasier för 37 specialidrottsförbund. Antalet elevplatser uppgår till 1 297 stycken. Statens stöd har gjort det möjligt för elitidrottande flickor och pojkar att kombinera idrottslig utveckling med studier vid riksrekryterande idrottsgymnasier. Eleverna erbjuds kvantitativt och kvalitativt bra träning i en positiv och stimulerande idrottsmiljö inför en framtida elitkarriär. RF betalar ut ca i anläggningsbidrag. Bidraget kan sökas av idrottsföreningar anslutna till RF. har 181 föreningar fått bidrag för investeringar i sina idrottsanläggningar. Bidrag kan beviljas för uppförande, om- och tillbyggnad av anläggning för idrotts- och friluftsliv (även s.k. näridrottsplats). Bidrag prioriteras för bl.a. investeringar som främjar föreningens möjlighet till utveckling av barns och ungdomars verksamhet, jämställdhetsskapande åtgärder, tillgänglighet för funktionshindrade, miljöförbättringar och energieffektivitet samt idrott i närmiljön. Nationella insatser mot dopning Dopning inom idrotten ska aktivt motverkas. Statsbidraget för detta ändamål uppgick till , vilket var samma belopp som 2007. Antalet provtagningar uppgick till drygt 3 600 tester inklusive blodprov och epo-analyser varav var utom tävling. Kontrollerna utfördes av 175 särskilt utbildade kontrollanter. Totalt ledde 23 prover till anmälan och bestraffning varav sex stycken avsåg elitidrottare. Internationella insatser mot dopning Den av generalkonferens antagna globala konventionen mot dopning inom idrotten som trädde i kraft utgör ett viktigt steg i det utökade internationella arbetet mot dopning inom idrotten. Ett stort antal stater, varav var först, har anslutit sig till konventionen. har även bidragit till finansieringen av verksamheten inom , den av regeringar och den olympiska rörelsen gemensamt instiftade Världsantidopningsbyrån. har framgångsrikt utvecklat arbetet mot dopning. Arbetet var inriktat på den nya världsantidopningskod som trädde i kraft . , representerande , har varit vice ordförande i . De europeiska regeringarnas samordning i WADA-frågor hanteras inom en ad hoc-kommitté under . Kommittén var under svenskt ordförandeskap . Inom antidopningskonvention bedrivs även ett omfattande övervakningsarbete av staternas efterlevnad av sina åtaganden i konventionen. anslöt sig till vidgade partiella avtal om idrott, EPAS. EPAS förberedde det formella idrottsministermötet i . Temat för mötet var idrottens etik och självständighet. Inom EU har arbetet fortsatt med handlingsplanen som benämns de . Planen har fogats till den av Europeiska kommissionen beslutade vitboken om idrott. Under det franska ordförandeskapet anordnades ett informellt idrottsministermöte där särskilt frågor om idrottens rättsliga ställning inför EG- rätten togs upp. bedriver studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet och utbildar ledare för idrottens behov. är huvudman för . erhöll 2008 från anslaget 25:13 Statligt stöd till 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 vuxenutbildningen vilket var mer än 2007. 15.5.1.3 Analys och slutsatser Regeringen anser att de medel som ställts till idrottens förfogande från AB tillsammans med statsanslaget har gett idrottsrörelsen goda möjligheter att utvecklas och även nå nya grupper av flickor och pojkar. Genom de ökade resurser som tillförts idrottsrörelsen har stödet kunnat ökas såväl för idrottens centrala organisationer som för den lokala föreningsverksamheten för barn och ungdomar. Idrottsrörelsen har getts stor frihet att under eget ansvar disponera statens stöd.