prop · GX031d2 · 2009-09-21 00:00:00 — Inom ramen för denna satsning har genomfört en särskild satsning för att stärka samiska kvinnors delaktighet i samhällslivet. har genomfört informationsseminarier rörande jämställdhet som riktat sig till partier, samiska organisationer, sameföreningar och samebyar. har även fördelat medel till de samiska partiernas interna arbete med jämställdhetsfrågor. Resultaten från Sametingsvalet innebär att av 31 ledamöter ökar nu antalet kvinnor från 11 till 15. Det av beslutade målet om jämn könsfördelning vid valet har således redan uppnåtts. har på uppdrag av regeringen redovisat en studie om behovet av riktade utbildningsinsatser för kvinnor som tillhör nationella minoriteter och lämnat förslag på fortsatta åtgärder. Förslagen bereds inom . har på uppdrag av regeringen genomfört insatser för att stödja jämställdhetsarbetet bland nationella minoriteter. har påbörjat arbetet med att kartlägga och analysera behovet av jämställdhetsinsatser bland organisationer som företräder nationella minoriteter. har även beviljat projektbidrag med för jämställdhetsprojekt till organisationer som företräder nationella minoriteter. Bidrag har bl.a. beviljats till projekt som syftar till att öka samarbetet och erfarenhetsutbyte mellan minoriteterna och projekt i syfte att kartlägga behov på jämställdhetens område. Därutöver har fått i uppdrag av regeringen att undersöka hur våldsutsatta kvinnor som tillhör nationella minoriteter bemöts och stöds av offentliga myndigheter. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I målet för minoritetspolitiken ingår att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande i frågor som berör dem inom viktiga samhällsområden. Att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande innebär att formerna för samråd ska förbättras och de nationella minoriteter ska ges reellt inflytande i frågor som berör dem. Politiskt deltagande ska uppmuntras, såsom deltagande i Sametingsvalen. Utarbetande av olika former för inflytande inom de nationella minoriteterna bör främjas. Det kan t.ex. handla om deltagande i olika brukarråd eller andra samverkansfora. Kvinnors och ungas deltagande ska främjas. De nationella minoriteterna ska ges tillgång till olika nationella, regionala och lokala dialogfora på likvärdiga villkor som majoritetsföreträdare. Strukturella hinder mot inflytande ska, så långt det är möjligt, undanröjas (prop. 2009/08:158 s. 46). Statsbidrag till företrädare för de nationella minoriteterna fördelar statsbidrag till organisationer som företräder nationella minoriteter enligt förordningen (2005:765) om statsbidrag för nationella minoriteter. har totalt utbetalats i bidrag efter ansökan till elva organisationer som företräder andra nationella minoriteter än samer. Stöd till samiska organisationer går via som av regeringen erhållit ur samma anslag för detta ändamål. Det övergripande syftet med statsbidraget är att stödja och underlätta verksamheten för och de organisationer som företräder nationella minoriteter. Enligt förordningen ska den verksamhet som organisationerna bedriver syfta till att stärka inflytandet för den nationella minoriteten, främja den egna nationella minoritetsgruppens identitet, kultur och språk, motverka diskriminering eller sprida kunskap om den egna gruppen. Utredningen om vissa frågor om bidrag till ungdomsorganisationer har överlämnat betänkandet Fritid på egna villkor (SOU 2009:29). Utredningen föreslår bl.a. införandet av regler som tar särskild hänsyn till förutsättningarna för ungdomsorganisationer som företräder de nationella minoriteterna i Förslagen har remissbehandlats och bereds inom . Integrations- och jämställdhetsdepartementet har genomfört samrådsmöten med ansvarigt statsråd och företrädare för de nationella minoriteterna där frågor som berör dessa grupper behandlats. Fokus för dessa möten har framför allt varit utformningen av regeringens nya strategi inom minoritetspolitiken. Insatser för att förbättra samråd , STR-T, och har på uppdrag av Integrations- och jämställdhetsdepartementet genomfört parallella uppdrag att utarbeta en modell för att förbättra samrådsformerna mellan kommuner inom de s.k. förvaltningsområdena i och företrädare för de nationella minoriteterna. Syftet var att ge de nationella minoriteterna bättre förutsättningar till inflytande på lokal nivå i frågor som berör dem. Uppdraget slutredovisades vid en konferens i som anordnades i samarbete med i och . Projekten har rört arbetet i de kommuner som ingår i förvaltningsområdena i . Arbetet med projekten visar att det finns ett behov av att diskutera minoritetsfrågor på lokal nivå och att öka kunskapen och medvetenheten om minoritetspolitikens syften och konventionsåtagandena bland lokala beslutsfattare, tjänstemän och de nationella minoriteterna. I dialogen med kommunföreträdare och de nationella minoriteterna har det bl.a. framkommit att samråd är viktigt eftersom det innebär en bekräftelse av de nationella minoriteternas närvaro i lokalsamhället. Samrådet kan skapa balans mellan majoriteten och minoriteten som leder till att de nationella minoriteternas behov kan beaktas på ett bättre sätt och att beslutsunderlag kan bli bättre. Ett fungerande samråd, som innebär ett erfarenhetsutbyte och förankring av olika synsätt, kan även motverka konflikter i lokalsamhället. Samråd är också viktigt för att ge de nationella minoriteterna insyn i frågor som berör dem. Arbetet visar också på att det finns behov av att lyfta fram goda exempel på samråd. Språk och kulturell identitet De nationella minoriteternas språk och kultur är en del av kulturarv. Genom ratificeringen av ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- och minoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen) har åtagit sig att aktivt främja minoritetsspråkens fortlevnad som levande språk i landet. Att stödja de nationella minoritetsspråken så att de hålls levande innebär att de nationella minoriteterna ska ges möjligheter att tillägna sig, bruka och utveckla sitt modersmål samt utveckla en egen kulturell identitet. De nationella minoriteterna ska kunna överföra sitt minoritetsspråk och sin kultur till nästa generation. De nationella minoritetsspråken, som utgör en del av det svenska kulturarvet, ska kunna bevaras och utvecklas som levande språk i . Regeringen har i den minoritetspolitiska propositionen Från erkännande till egenmakt - regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158) betonat behovet av samordnade parallella åtgärder för att förstärka revitaliseringen av de nationella minoritetsspråken och även lämnat förslag på sådana åtgärder . I sju kommuner i gäller särskilda minoritetsspråklagar som ger enskilda i dessa kommuner rätt att använda samiska, finska och meänkieli i kontakter med förvaltningsmyndigheter och domstolar (lagen 1999:1175 om rätt att använda samiska hos förvaltningsdomstolar och domstolar och lagen 1999:1176 om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsdomstolar och domstolar). Inom de s.k. förvaltningsområdena för samiska respektive finska och meänkieli har enskilda även rätt att få förskola och äldreomsorg helt eller delvis på dessa minoritetsspråk. i har i uppdrag att följa tillämpningen av minoritetsspråkslagarna om rätt att använda samiska, finska och meänkieli i kontakter med förvaltningsmyndigheter och domstolar. har också i uppgift att fördela statsbidrag till dessa kommuner och i enligt förordningen (2000:86) om statsbidrag för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 att stödja användningen av samiska, finska och meänkieli. ska redovisa hur statsbidraget har fördelats till kommunerna och samt resultaten av dessa regionala insatser. har beslutat att nuvarande minoritetsspråkslagar ska ersättas med en ny lag om nationella minoriteter och minoritetsspråk i enlighet med regeringens förslag i den minoritetspolitiska propositionen. Lagen (2009:857) om nationella minoriteter och minoritetsspråk träder i kraft . beslutade att införa en ny språklag (2009:600) i enlighet med regeringens förslag i Språk för alla förslag till språklag (prop. 2008/09:153). Den nya språklagen trädde i kraft . I språklagen regleras bl.a. de fem nationella minoritetsspråken. I lagen anges att det allmänna har ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken samt att alla som tillhör en nationell minoritet ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda sitt minoritetsspråk. har i uppdrag att stödja och främja de nationella minoriteternas språk och kultur. lämnas för detta ändamål bl.a. ett allmänt kulturstöd som uppgick till . lämnar också särskilda bidrag för bokutgivning och tidskriftsproduktion på de nationella minoritetsspråken. Därutöver fördelades i bidrag för samisk kultur och samiska organisationer, bl.a. till Sámi Teáhter. har och folkminnen i uppdrag att utveckla och främja vården av de nationella minoritetsspråken finska, meänkieli, chib och jiddisch. Särskilda medel har tillskjutits för detta inom ramen för myndighetens anslag. Verksamheten har handlat om att dels fortsätta bygga upp en verksamhet för meänkieli och chib, dels fortsätta arbetet med finska språket. Den samiska språkvården bedrivs av en gemensam nordisk samisk språknämnd. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 De nationella minoritetsspråken inom utbildningsväsendet En viktig del av minoritetspolitiken är att stödja minoritetsspråken så att de hålls levande samt att respektive minoritetskultur utvecklas och förs vidare. I detta syfte har regeringen ändrat bestämmelserna och utökat rätten till modersmålsundervisning i finska och jiddisch från och med /09. Dessa språk jämställs nu med övriga minoritetsspråk. För att stärka tillgången till läromedel på minoritetsspråken har regeringen givit Myndigheten för skolutveckling () i uppdrag att undersöka behovet samt stödja utveckling och produktion av läromedel för de nationella minoriteterna. Uppdraget ska redovisas . Sameskolstyrelsen har fått för utveckling och produktion av läromedel på de samiska varieteterna. Regeringen avser att göra en förnyad bedömning av läromedelsituationen när uppdragen slutredovisats. Utredningen om en ny lärarutbildning lämnade sitt betänkande En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109). Utredaren hade bl.a. i uppdrag att lämna förslag på hur utbildningen till lärare i modersmål bör utformas för att täcka behovet av lärare i minoritetsspråk i och gymnasieskolan. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (se även utgiftsområde 16, 4.11.7). För att kunna tillhandahålla undervisning i modersmål trots att lärare med utbildning för ämnet saknas bedömer regeringen att distansundervisning kan vara en väg att gå. Regeringen har därför gett i uppdrag att föreslå hur distansundervisning för elever som är bosatta i ska få anordnas i , gymnasieskolan och motsvarande fristående skolor samt sameskolan. Verket föreslog att distansundervisning får erbjudas när den egna skolan saknar tillräckligt elevunderlag eller när lärare med adekvat utbildning saknas inom kommunen. För de statliga skolformerna sameskolan och specialskolan medgav inte utredningstiden att ett tillräckligt underlag kunde tas fram. Regeringen har därför givit i uppdrag att föreslå hur distansundervisning ska få anordnas i sameskolan och Uppdraget ska redovisas . 10.4.2 Analys och slutsatser När det gäller diskriminering och utsatthet har regeringen i den minoritetspolitiska propositionen konstaterat att diskriminering av de nationella minoriteterna behöver bekämpas och synliggöras. Regeringen anser att skyddet av de nationella minoriteterna behöver bli en naturlig del av kommuners och myndigheters dagliga arbete med att förverkliga de mänskliga rättigheterna. En ökad kunskap om minoritetsrättigheter bland de nationella minoriteterna stärker de nationella minoriteternas egenmakt. En enskild individ som inte känner till sina rättigheter och inte förstår i vilket sammanhang han eller hon kan hävda sina rättigheter, kommer knappast att använda sig av den möjligheten. Det krävs också att samhällets företrädare känner till lagstiftningen och informerar i tillräcklig omfattning om de rättigheter som finns. Det främjandearbete bland de nationella minoriteterna som påbörjat behöver därför fortsätta. Inom ramen för arbete med att verka för lika rättigheter och möjligheter för olika grupper i samhället kan t.ex. utbildningsinsatser för de nationella minoriteterna genomföras i syfte att öka kunskapen om diskrimineringsfrågor och hur grupperna kan ta till vara sina rättigheter. De förslag som regeringen lämnat i den minoritetspolitiska propositionen bedöms vara viktiga insatser för att öka kunskapen hos beslutsfattare, tjänstemän och även den breda allmänheten. Regeringen bedömer att det fortsatta minoritetspolitiska arbetet bör präglas av en aktiv dialog med företrädare för de nationella minoriteterna. När det gäller samråd på nationell nivå bedöms insatserna som genomförts bidragit till att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande. Samråd och dialog med de nationella minoriteterna på nationell, regional och lokal nivå är viktiga verktyg i det fortsatta arbetet att förverkliga den minoritetspolitiska reformen. Regeringen bedömer vidare att de insatser som föreslås i den minoritetspolitiska propositionen för att öka de nationella minoriteternas inflytande ger de nationella minoriteterna bättre verktyg för att göra sina röster hörda. De nationella minoritetsspråkens fortlevnad är alltjämt oviss i och i regeringens minoritetspolitiska proposition vidtas därför en rad insatser för att bryta och vända den pågående språkbytesprocessen bland de nationella minoriteterna. Som framgår av den minoritetspolitiska propositionen bedömer regeringen att det behövs åtgärder på samhälls-, grupp- och individnivå för att minoritetsspråken får högre status, revitaliseras och synliggörs. har lämnat rekommendationer till rörande efterlevnaden av den europeiska stadgan om landsdels- och minoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen). rekommenderas att precisera det geografiska området där förstärkt skydd ges för finska och samiska språken, aktivt stärka tillgången på nationella minoritetsspråk genom att anpassa det svenska regelverket till kraven i artikel 8 i minoritetsspråkskonventionen samt erbjuda tvåspråkig undervisning och lärarutbildning, förbättra förutsättningarna för minoritetsspråken inom högskolan, omgående vidta flexibla och innovativa åtgärder för att bevara sydsamiskan, vidta åtgärder för att förbättra möjligheterna att använda samiska, finska och meänkieli i kontakter med myndigheter och domstolar samt underlätta skapandet av dagstidningar på samiska och meänkieli. Regeringen bedömer att den minoritetspolitiska propositionen innehåller en rad åtgärder som möter kritik. Detta gäller särskilt regeringens förslag att utvidga nuvarande förvaltningsområden för finska och samiska, åtgärder för att stärka sydsamiskan samt åtgärder för att underlätta användningen av minoritetsspråk i kontakter med myndigheter. När det gäller insatser på utbildningsområdet har regeringen redan aviserat att ett antal frågor bereds inom . har inte haft några invändningar när det gäller i läns verksamhet avseende nationella minoriteter. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringens minoritetspolitiska arbete kommer att fokusera på genomförande av den beslutade reformen som framgått i regeringens proposition Från erkännande till egenmakt regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). Strategin för de nationella minoriteterna omfattar åtgärder för att: -förtydliga den rättsliga regleringen av de nationella minoriteternas rättigheter genom en sammanhållen lag som gäller i hela landet och inte enbart i en viss region av landet, -motverka diskriminering och utsatthet, -säkerställa en bättre efterlevnad av ramkonvention och minoritetsspråkskonventionen och uppföljning av vidtagna åtgärder, -stärka de nationella minoriteternas egenmakt och inflytande, samt -främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken. Detta innebär att ambitionsnivån i genomförandet av minoritetspolitiken höjs genom regeringens nya strategi som anger den övergripande och långsiktiga inriktningen på den fortsatta minoritetspolitiken. Syftet är att bättre möta de nationella minoriteternas behov och förbättra efterlevnaden av folkrättsliga åtaganden på området. har förberedelsearbetet med att förverkliga reformen inletts, bl.a. genom genomförandet av dialoger med berörda kommuner och nationella minoriteter. Regeringen har även inlett ett samarbete med de myndigheter som fr.o.m. årsskiftet 2009/2010 kommer att få ett uppföljningsansvar för minoritetspolitiken, dvs. i och , samt regeringen kommer att initiera en särskild informationssatsning . på området bör följas av ett samarbete mellan samtliga involverade aktörer. Detta är en förutsättning för att reformen ska få fäste och uppnå avsedd effekt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Diskriminering av de nationella minoriteterna måste bekämpas och synliggöras. Den nya diskrimineringslagen (2008:567) är ett viktigt verktyg för detta arbete. Det av påbörjade främjandearbetet bland de nationella minoriteterna kommer därför att fortsätta . Vidare anser regeringen att det utåtriktade metodarbete som Delegationen för romska frågor påbörjat för att främja och stödja kommunalt arbete för att förbättra romers situation behöver fortsätta . Det arbete som påbörjats på jämställdhetsområdet för att stärka nationella minoritetskvinnors ställning och egenmakt fortsätter också . kommer att stödja jämställdhetsarbetet ekonomiskt och på andra sätt. En viktig utgångspunkt för den minoritetspolitiska reformen är att finna metoder för att öka de nationella minoriteternas reella och effektiva inflytande över frågor som berör dem. Regeringen anser att de nationella minoriteternas möjlighet till inflytande är en nyckel till förbättrad efterlevnad av ramkonvention och minoritetsspråkskonventionen. En fungerande dialog och reellt inflytande, inte minst på lokal nivå, skulle synliggöra de nationella minoriteternas förutsättningar och behov i majoritetssamhället. Genom att synliggöra behoven kan en process för att förbättra situationen påbörjas. Nya samrådsformer kan dessutom bidra till att överbrygga motsättningar och motverka fördomar mot de nationella minoriteterna. Genom den nya lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk (SFS 2009:724) lagregleras de nationella minoriteternas rätt till inflytande. Förvaltningsmyndigheter ska ge de nationella minoriteterna möjlighet till inflytande i frågor som berör dem och så långt det är möjligt samråda med representanter för minoriteterna i sådana frågor. För att stärka de nationella minoriteternas egenmakt ytterligare höjs det ekonomiska stödet till organisationer som företräder de nationella minoriteterna. Regeringen avser även att påbörja en dialog med nationella minoriteterna på nationell nivå i syfte att öka ungdomars möjligheter till inflytande. i och ges fr.o.m. uppföljningsansvaret för minoritetspolitikens genomförande. Syftet är att driva på genomförandet av de i den nya lagen angivna rättigheterna och skyldigheterna på det kommunala planet. Andra relevanta myndigheter, såsom , , och och folkminnen, ska lämna underlag till de uppföljningsansvariga myndigheterna. Regeringen bedömer att det finns behov av statliga informations- och kompetenshöjande insatser med anledning av de ytterligare steg som tas för att reformera minoritetspolitiken. Syftet ska vara att synliggöra de nationella minoriteterna och sprida kunskap om minoritetsrättigheterna till beslutsfattare, tjänstemän och allmänheten. Det finns också ett behov av att sprida kunskap om de nationella minoritetsspråkens utsatta situation och påverka majoritetssamhällets förståelse för språkbevarande insatser. i och ska därför genomföra samordnade utbildnings- och informationsinsatser som riktar sig till förvaltningsmyndigheter. Språk och kulturell identitet Regeringen vidtar en rad åtgärder för att stärka bevarandet och utvecklingen av de nationella minoritetsspråken. I den minoritetspolitiska propositionen konstateras att den pågående språkbytesprocessen bland de nationella minoriteterna behöver brytas och vändas. För de mindre samiska varieteterna, såsom syd- och lulesamiskan, bedöms läget vara akut och revitaliseringsinsatser behövs därför omgående. För att säkerställa minoritetsspråkens fortlevnad behöver samhället ta bättre vara på potentiella minoritetsspråkstalare och ge de barn och ungdomar som vill tillägna sig sitt minoritetsspråk möjligheter att göra det för att antalet ska kunna öka. Även krav på att barn ska ges möjlighet att utveckla en egen kulturell minoritets- eller urfolksidentitet behöver beaktas tydligare i sammanhanget. Genom den nya minoritetsspråkslagen införs från en skyldighet för det allmänna att främja de nationella minoriteternas möjligheter att behålla och utveckla sin kultur och sitt språk. Barns utveckling av en kulturell identitet och användning av det egna minoritetsspråket ska främjas särskilt. Det förstärkta minoritetsskydd som ges inom de s.k. förvaltningsområdena utökas genom att förvaltningsområdet för samiska utvidgas till ytterligare 13 kommuner i det sydsamiska området. Förvaltningsområdet för finska utökas till ytterligare 18 kommuner inom Stockholms- och . Förvaltningsområdet för meänkieli är oförändrat. Även andra kommuner än de som anges i lagen kan efter anmälan till och beslut av regeringen få ingå i förvaltningsområdet för finska, meänkieli eller samiska. I kommuner inom förvaltningsområdena ges enskilda rätt till förskoleverksamhet respektive äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk. Bevarandet av minoritetsspråket stärks genom att språket används i offentliga sammanhang. Genom reformen ska fler enskilda kunna använda finska respektive samiska vid kontakter med förvaltningsmyndigheter i kommuner inom förvaltningsområdena. Mot bakgrund av det samiska språkets hotade ställning ska fler barn ges möjlighet till undervisning på samiska. Tillgången på s.k. integrerad samisk undervisning utökas därför. Medel för särskilda revitaliseringsinsatser för de nationella minoritetsspråken avsätts . Syftet är att medlen ska användas till insatser för att stärka enskildas språkfärdigheter i minoritetsspråket. Två samiska språkcentrum inrättas i det sydsamiska området, vilka kommer att utgöra en värdefull resurs även för kommuner och myndigheter i det utvidgade samiska förvaltningsområdet. Därtill ska medel avsättas för språkvård av samtliga nationella minoritetsspråk. I detta skede bör åtgärder rörande meänkieli prioriteras särskilt. har bilateralt utbyte i frågor som rör nationella minoriteter med bland annat och . I det internationella samarbetet uppmärksammas särskilt romernas situation i till exempel EU, och (). har denna uppmärksamhet ökat ännu mer, särskilt inom EU, och FN. Inom EU har den första rådsslutsatsen om romer antagits och den andra . Arbetet med frågan inom EU kommer att fortsätta 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen kommer även i fortsättningen att ge arbetet med romernas situation i hög prioritet. Mot bakgrund av det samiska språkets hotade situation anser regeringen att det nordiska samarbetet i språkfrågor är viktigt för att finna gemensamma sätt att stärka samiskan. 10.7.17:1 Åtgärder för nationella minoriteter 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används till åtgärder för nationella minoriteter såsom statsbidrag till kommunerna i förvaltningsområden, för uppföljningsansvaret till i och . Anslaget tillförs för att finansiera de insatser som ska genomföras inom ramen för den beslutade minoritetspolitiska propositionen Från erkännande till egenmakt regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158, bet.