prop · GX031d25 · 2009-09-21 00:00:00 — Om EFTA/EES-länderna räknas in uppgår motsvarande siffror till . På EU-nivå äger ett gemensamt arbete rum mot målet att minska företagens administrativa bördor hänförliga till till 2012. Det är en motsvarighet till det mål som regeringen satt att minska de administrativa kostnaderna hänförliga till samtliga statliga regelverk med till 2010 och skapa en märkbar förändring i företagens vardag. Att förenkla är viktigt för näringslivets möjligheter att dra fördel av den inre marknaden. Utvecklingen av olika regleringsinstrument på den inre marknaden, som t.ex. harmonisering enligt Nya metoden, effektivare konkurrens genom regler och ökad användning av standarder som främjar fri och öppen konkurrens, är därmed aktuella insatser. Regeringen tillkallade en särskild utredare för att kartlägga och beskriva det gällande regelverket av betydelse för varors och tjänsters fria rörelse på EU:s inre marknad, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 (UD 2008:01, dir. 2008:24). Utredaren ska även lämna förslag på förenklingar, förbättringar och komplette-ringar av gällande regelverk. Utredaren får också lämna förslag på andra åtgärder som han finner nödvändiga. Uppdraget ska efter förlängning redovisas till regeringen . En effektiv och fullbordad inre marknad är en central del av Lissabonstrategin. Tydliga regler för fri rörlighet på den inre marknaden underlättar även relationerna mellan EU och tredje land och skapar förutsättningar för ökad handel och exportmöjligheter för svenska företag. Det gemensamma europeiska regelverket utgör en grund på vilken förhandlingar kan ske med resten av världen om rörlighet av produkter och tjänster. På så sätt skapas såväl ökade möjligheter för import till EU som för ökad export från svenska företag till marknader utanför EU. antogs det s.k. varupaketet som innehåller tre viktiga EG-rättsakter på varuhandelsområdet. Syftet med rättsakterna är att förbättra regelverket, främja fri rörlighet och konkurrens som marknadskontrollen stärks och väsentliga skyddsintressen omhändertas. En av rättsakterna, förordning (EG nr) 765/2008 om ackreditering och marknadskontroll, ska börja tillämpas . har arbetet med nödvändiga anpassningar till förordningen pågått, såväl inom som inom berörda myndigheter. I första hand är det SWEDAC och de cirka 15 marknadskontrollerande myndigheterna som berörs. Den andra rättsakten i det s.k. varupaketet, förordningen (EG) nr 764/2008 om ömsesidigt erkännande, började tillämpas . Ett omfattande arbete med förberedelserna har ägt rum . Svenska bestämmelser som kompletterar förordningen antogs . Antagandet av tjänstedirektivet i och i är ett av de viktigaste stegen i arbetet för att fullborda den inre marknaden. Medlemsstaterna ska ha genomfört direktivet , och arbetet med att organisera det svenska genomförandet har hög prioritet och fortskrider enligt plan. En departementspromemoria, Genomförande av tjänstedirektivet (Ds 2008:75), remitterades och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 en lagrådsremiss beslutades . Regeringen beslutade om propositionen 2008/09:187 Genomförande av tjänstedirektivet. Anmälningsproceduren för tekniska regler (direktiv /34/EG) är fortsatt ett av de mer grundläggande instrumenten på den inre marknaden för att kontrollera och fånga upp handelshinder i både svenska och utländska förslag till tekniska föreskrifter. är svensk kontaktpunkt i denna anmälningsprocedur. har ett arbete genomförts i som syftat till att säkerställa att förslag till lagar och förordningar anmäls. Alla medlemsstater har uppmanats av kommissionen att göra sådan genomgång. För att den inre marknaden ska fungera i praktiken måste den lagstiftning som beslutas i EU i många fall genomföras i nationell lagstiftning. Kommissionen genomför därför en undersökning av hur medlemsstaterna genomför denna lagstiftning. Den senaste undersökningen (publicerad ) visar att av totalt 1 609 direktiv hade tio som inte var genomförda (0,). Detta innebär att ligger på tionde plats bland medlemsstaterna. Detta innebär att väl når det uppsatta målet om högst en procent icke genomförda direktiv. EU- genomsnittet var vid mätningen en procent. arbetar kontinuerligt med att förbättra genomförandet. Standardiseringen har en central roll i EU:s harmoniseringsarbete på områden som berör skydd av medborgarnas liv och hälsa. Allt mer uppmärksammas också standardiseringens möjligheter att främja innovation och konkurrenskraft i en globaliserad värld. Regeringen överlämnade en skrivelse till , Standardiseringens betydelse i en globaliserad värld (skr.2007/08:140). verksamhet har präglats dels av arbete inför EU- ordförandeskapet, dels av arbetet med uppbyggnaden av kontaktpunkter enligt tjänstedirektivet och EG-förordningen om ömsesidigt erkännande på varuområdet. SWEDAC har haft en särskilt viktig roll när det gäller anpassning till varupaketet. Myndigheten har dels deltagit aktivt i det europeiska ackrediterings-samarbetet, dels inom ramen för löpande bistått de nationella marknadskontrollmyndigheterna i anpassningen till den nya EG-förordningen 765/2008 om ackreditering och marknads-kontroll. var SWEDAC:s ackrediteringsverksamhet föremål för en internationell jämförande utvärdering med mycket gott resultat. Inom den internationella handelspolitiken är frihandel det övergripande målet. Regeringen eftersträvar ökande handel genom att värna och utveckla öppna, enkla, icke-diskriminerande och legitima regler för internationell handel och investeringar. En ökande handel leder till tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för medborgarna. Målet för regeringens arbete med EU:s gemensamma externa handelspolitik är att bidra till de övergripande målen om tillväxt och sysselsättning, en hållbar utveckling, ett öppet samt till en ekonomisk, demokratisk och säkerhetsbefrämjande utveckling i utvecklingsländer. I detta syfte har regeringens första prioritet varit att verka för ett ambitiöst avslut på de pågående handelsförhandlingarna i (), den s.k. Doharundan, vilken inleddes . Ett ambitiöst resultat i Doharundan skulle ge världsekonomin en skjuts, inte minst i rådande ekonomiska läge, och bidra till ökad tillväxt, särskilt för utvecklingsländerna. Doharundan utgör en unik möjlighet att förbättra svenska företags marknadstillträde för jordbruksprodukter, industrivaror och tjänster i tredje land. WTO:s medlemmar misslyckades med att nå ett avgörande i förhandlingarna . För regeringen är det dock fortsatt av högsta prioritet att bidra till ett ambitiöst avslut på Doharundan. har aktivt drivit svenska intressen i WTO. Inom EU har regeringen verkat för att ge kommissionen utrymme att kunna agera konstruktivt och visa nödvändig flexibilitet i WTO-förhandlingarna. och andra handelsliberala medlemsstater har bidragit till att motverka krav på ett defensivt agerande i WTO. EU har på så sätt kunnat undvika att belastas för uteblivna resultat i förhandlingarna. har även lagt ned betydande tid och resurser på kontakter med viktiga WTO- medlemmar i syfte att understryka behovet av att Doharundan kan slutföras och vilka värden som står på spel. Det bästa sättet att motverka protektionism till följd av den ekonomiska krisen är att föra Doharundan i hamn. har aktivt arbetat för att EU:s Lissabonprocess - med ambitionen att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga ekonomi -ska inbegripa en extern dimension. Detta omhändertas delvis i kommissionens externa handelspolitiska strategi för att förbättra EU:s globala konkurrenskraft, Globala . Den utgör ett paraply för en rad olika initiativ och strategier. Marknadstillträdesstrategin är t.ex. tänkt att hjälpa att lösa olika handelshinder i tredje land. deltog i utformningen av strategin och har sedan arbetat för att svenska intressen tillgodoses i detta arbete. EU har fortsatt förhandla om frihandelsavtal med en rad länder i bl.a. , , och vårt närområde. Framstegen har varierat i de olika förhandlingarna, men utsikter finns att några av avtalen ska kunna föras i hamn . ser bilaterala och regionala frihandelsavtal som viktiga komplement till multilaterala handelsliberaliseringar inom ramen för WTO. har fortsatt verka för en mer restriktiv användning av EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder, särskilt antidumpning. har även i WTO- sammanhanget arbetat för att de pågående regelförhandlingarna i Doharundan ska leda till en påtagligt minskad användning av antidumpningsåtgärder i världshandeln. Resultaten både inom EU och WTO har dock uteblivit på grund av oenighet mellan olika medlemsstater. Regeringen har drivit arbetet vidare med att utveckla användandet av handelspolitiska instrument för att stävja klimatförändringarna och bidra till ett ambitiöst utfall vid klimattoppmötet i . har argumenterat för en friare handel med klimatvänliga varor, tjänster och teknologier. Låsningarna i Doharundan utgör en hämsko för att komma vidare i dessa ansträngningar. Regeringen har genom ett särskilt projekt rörande handel och klimat bidragit till utvecklandet av policy och analys rörande handel och klimat. Särskilt fokus har lagts på utvecklandet av internationella system för standards, märkning och certifiering, där 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 regeringen bl.a. finansierar en konferens i detta ämne som i arrangemang av SIS () hålls i . Handelspolitiken bidrar till förverkligandet av politik för global utveckling genom att anlägga ett utvecklingsperspektiv då positioner formuleras och då politiken konkret tillämpas. I förhandlingarna mellan EU och AVS-länderna (ett 70-tal länder i , och ) om ekonomiska partnerskapsavtal har arbetet fortsatt med formella undertecknande av interimsavtal, samt förhandlingar mot fullödiga, regionala avtal. En utökad dialog mellan EU och AVS-länderna och djupare diskussioner om vissa särskilt komplexa förhandlingsfrågor har gjutit nytt liv i processen. har inom EU tillsammans med ett antal likasinnade länder argumenterat för betydelsen av enklare och mer utvecklingsvänliga ursprungsregler. Framtagandet av reviderade ursprungsregler för EU:s handel inom ramen för Allmänna preferenssystemet har visat sig svårare än förutsett. Olika synsätt inom medlemskretsen har lett till betydande förseningar i processen. Insatser inom andra politikområden Handel är en förutsättning för att skapa hållbar tillväxt, ökat välstånd och för att bekämpa fattigdom. Den finansiella krisen understryker vikten av att stödja fattiga länders näringsliv och deltagande i internationell handel. Aid for Trade handelsrelaterat utvecklingssamarbete har ytterligare stärkts. I linje med för Aid for Trade har ytterligare resurser avsatts. tas en ny policy för denna del av det svenska utvecklingssamarbetet fram. För att tillvarata expertkunskaper på handelsområdet har särskilda medel avsatts för denna myndighets medverkan i utvecklingssamarbetet. Den referensgrupp som initierades med företrädare för företag anslutna till Global Compact och det civila samhället kring frågor som rör företagens sociala ansvar, Corporate Social Responsibility (CSR), har tilldragit sig stort intresse och högt deltagande. En nybildad samrådsgrupp om CSR har bidragit till ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte mellan departement och myndigheter. Samarbetet med kring CSR har vidareutvecklats och bl.a. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har utbildningsprogram genomförts som även innefattade studiebesök i . hålls en stor konferens om CSR, Skydda, respektera, åtgärda, inom ramen för det svenska EU-ordförandeskapet. Den bygger på en rapport av FN:s generalsekreterares särskilde sändebud för mänskliga rättigheter och transnationella företag. Ett aktivt informationsarbete bedrivs kring verktyg för företag som är verksamma i konfliktområden och sviktande stater. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom området. Handels- och investeringsfrämjandet ska stärka svenska företags förmåga att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen medför. Människor, kapital, varor, tjänster och information rör sig gränslöst i allt snabbare takt och i allt större omfattning. Förändringstakten ökar och de geografiska begränsningarna för såväl utbud som efterfrågan minskar i betydelse. Konkurrensen hårdnar och behovet av kontinuerlig förnyelse och utveckling ökar. De möjligheter som globaliseringen medför ska tas tillvara för att stärka svensk ekonomi och handel. Inom handels- och investeringsfrämjandet sker detta genom att främja svenska små och medelstora företags export och internationalisering samt av svenska företags affärer på viktiga marknader. Det sker också genom att attrahera utländska direktinvesteringar. Arbetet med att stärka profileringen av i utlandet underlättas genom en gemensam plattform utarbetad inom ramen för i utlandet (NSU). I den ekonomiska krisens spår riskerar trösklarna för svenska företag att handla med omvärlden att öka. När villkoren för den globala handeln försämras eller snedvrids är det särskilt angeläget att insatserna för en stärkt frihandel kompletteras med ett effektivt handels- och investeringsfrämjande. I en allt öppnare och mer integrerad världsekonomi ökar både möjligheterna och konkurrensen för svenska företag. I syfte att stärka företagens möjligheter att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen inom ramen för statens offentliga åtagande att utarbeta en internationaliseringsstrategi med särskilt fokus på små och medelstora företag. Strategin ska omfatta näringspolitik, regional tillväxtpolitik samt handels- och investeringsfrämjande. Regeringen fäster stor vikt vid ett internationellt affärsfrämjande som skapar förutsättningar för marknads- och företagsutveckling, och ämnar effektivisera och vidareutveckla denna verksamhet. Den potential som finns bland småföretag att ta steget ut på exportmarknaden ska tas tillvara genom att underlätta deras förmåga till internationalisering. Exportfrämjandet ska göra det enklare för svenska företag att växa internationellt. ska inom ramen för sitt statliga uppdrag erbjuda goda förutsättningar för internationell affärsutveckling med grundläggande exportservice, kompetensutveckling och kunskapsspridning om internationella marknader. ska liksom och de svenska utlandsmyndigheterna aktivt arbeta med att hjälpa företag att hantera hinder i handeln. Företagsspecifik affärsutveckling med skräddarsydda lösningar ska erbjudas företagen på marknadsmässiga villkor. och AB Svensk Exportkredits verksamhet kommer fortsätta att ha avgörande betydelse för att motverka den ekonomiska krisens effekter på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer. De åtgärder som regeringen införde för att dämpa för samhället negativa konsekvenser är fortsatt av mycket stor vikt. Det är fortfarande centralt för exportföretagen med stöd för att få finansiering eller riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och de facto inte gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Detta avspeglas i den kraftigt utökade efterfrågan på tjänster , en utveckling som bedöms hålla i sig . verksamhet bedrivs med målet att den totalt sett ska vara självbärande över tiden. Myndigheten tar ut som ska täcka såväl risk som kostnader för administration och erforderliga investeringar. likvida medel uppgick per till , vilket tillsammans med , återvinningar och finansiella intäkter framgent bedöms utgöra en god täckning för eventuella skadeutbetalningar. Om skadeutbetalningar mot förmodan skulle överstiga likvida medel måste EKN utnyttja sin låneram hos mot ränta. Sannolikheten att ett sådant upplåningsbehov skulle uppstå samt i förlängningen belasta statsbudgeten bedöms som liten. Den låneram för AB () som regeringen beviljades i prop. 2008/09:86 Åtgärder för förstärkt exportfinansiering har inte behövt användas, men den har en avgörande betydelse för SEK:s möjligheter att kunna ställa ut långfristiga lån. Detta innebär i sin tur att svenska exportföretag kan offerera fler exportaffärer. Ramen ger ingen belastning på statsbudgeten, men skulle den utnyttjas ökar statens lånebehov. Efterfrågan på exportkrediter är fortsatt mycket stor och SEK behöver även 2010 ha möjlighet att erbjuda exportfinansiering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. Det kan emellertid konstateras att de finansiella marknaderna nu är mer stabila, vilket medför att ramen för kreditgaranti för upplåning kan minskas till . Kreditgarantin för upplåning har inte använts, men regeringen gör bedömningen att den fortsatt kan komma att behövas. Arbetet med att anpassa exportfinansieringen till kundernas behov fortsätter att utvecklas, vilket även inkluderar små och medelstora företags exportfinansieringsmöjligheter. Projektexport och svenska företags medverkan i affärer med internationell upphandling blir än viktigare till följd av finanskrisen och ska fortsätta att främjas. Den rådande konjunkturnedgången leder till att företagen ökar sitt intresse för den växande marknad som finansieras genom internationella organisationer och utvecklingsbanker. En strategisk och långsiktig främjandesatsning på den multilaterala marknaden är angelägen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Arbetet med en vidareutveckling av kommunikationsplattformen SymbioCity ska fortsätta i samverkan mellan olika departement och utgiftsområden. Det handlar bl.a. om att utveckla en , som kan erbjuda representanter för utländska myndigheter och organisationer utbildning kring hållbar stadsutveckling med utgångspunkt från svenska lösningar. Utländska direktinvesteringar är viktiga för svensk ekonomi. De fördelar som ökade flöden av varor, kapital, tjänster och arbetskraft erbjuder ska tas tillvara. Utländska investeringar skapar nya affärsmöjligheter, öppnar nya marknader, tillför ny kompetens och ökar utbytet av teknik och tekniskt kunnande, vilket leder till ekonomisk tillväxt. För att det samlade svenska näringslivet ska kunna tillvarata globaliseringens möjligheter är det även viktigt att attrahera utländska investeringar. Därför är investeringsfrämjande ett viktigt instrument inom tillväxtpolitiken. Utländska intressenter ska ges kvalificerad information om investeringsmöjligheter i med syfte att underlätta valet av investering. Investeringsfrämjandet bygger på ett samspel mellan nationella, regionala och lokala aktörer. Arbetet med att identifiera investeringsmöjligheter liksom investerings-hämmande faktorer ska fortsätta. Svenska ambassader och konsulat ska aktivt medverka till ett effektivt exportfrämjande, att skapa goda förutsättningar för svenskt näringsliv i utlandet samt att marknadsföra som investeringsland. Främjande av utrikeshandeln innefattar även import, som är viktig för att skapa välstånd och sysselsättning. När svenska företag får bra insatsvaror till konkurrenskraftiga priser ökar deras konkurrenskraft. konsumenter är beroende av en effektiv import som bidrar till ökat utbud, sund konkurrens och lägre priser. En viktig del av importfrämjandet är att vidareutveckla EU:s inre marknad. Handel spelar även en viktig roll för utvecklingsländerna. I det internationella utvecklingssamarbetet spelar ömsesidig ekonomisk integration en allt viktigare roll. Genom att öppna marknader för import av produkter som utvecklingsländerna kan producera ökar deras möjligheter till utveckling. Regeringen fortsätter arbetet med att förbättra förutsättningarna för att tillvarata det 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 svenska näringslivets erfarenheter och kompetens i genomförandet av politiken för global utveckling och utvecklingssamarbetet. Med utgångspunkt i principen om obundet bistånd kan det svenska näringslivet bidra till en rättvis och hållbar global utveckling på flera sätt, bl.a. genom handel och investeringar som främjar ekonomisk tillväxt genom ökad sysselsättning, teknik- och kunskapsutveckling, ökade skatteintäkter samt främjande av ansvarsfullt företagande. En tydlig dialog med näringslivet och ett bättre tillvaratagande av det svenska näringslivets erfarenheter och kompetens bidrar till ökad relevans, effektivitet och resultat i det svenska utvecklingssamarbetet. I syfte att skapa ett forum för en sådan dialog har regeringen inom ramen för utvecklingssamarbetet inrättat ett särskilt råd. Den inre marknaden utgör kärnan i det europeiska samarbetet och utvecklas kontinuerligt. Den övergripande ambitionen är att en väl fungerande inre marknad ska bidra till att uppfylla regeringens mål om jobb, tillväxt och ökad konkurrenskraft. kommer verksamheten att präglas av uppföljningen av det svenska ordförandeskapet i EU. Det handlar om att främja de fyra friheterna, ta bort kvarvarande oberättigade handelshinder samt utveckla den inre marknaden för att bättre kunna möta framtida utmaningar. Lissabonstrategin ses över och den inre marknaden utgör en central komponent i den översynen. Även den externa dimensionen av den inre marknaden kommer alltmer i fokus genom den ökade globaliseringen. för ska också följas upp med prioriterade åtgärder som rör den inre marknaden. Både SWEDAC och förutses få ledande roller inom några av strategins projekt. Arbetet med att utveckla den inre marknaden präglas allt mindre av att ta fram ny lagstiftning utan mera av en effektiv tillämpning av regelverket. I uppföljningen av översynen av den inre marknaden har kommissionen utfärdat en rekommendation om ökat administrativt samarbete, förstärkt information och förbättrat genomförande. Rekommendationen understryker vikten av den praktiska tillämpningen av regelverket och ger vägledning för detta. Tillämpningen av de två nya EG-förordning- arna på varuområdet kommer att bevakas och följas upp. Tjänstedirektivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . Utvecklingen av tjänstesektorn är av avgörande betydelse för att bryta utanförskapet och skapa sysselsättning. Det är i denna sektor som flest nya jobb skapas, men den utgör av den totala handeln inom OECD-området. Genomförandet av tjänstedirektivet kommer därför att ha en tydlig inriktning för att skapa ökade möjligheter till gränsöverskridande handel och etablering. Det särskilda sekretariat, som har inrättats vid , ska säkerställa ett brett och enhetligt genomförande i . har en proposition lagts fram med förslag till ny och ändrad lagstiftning samt de andra arrangemang som genomförandet kräver i . En gemensam kontaktpunkt är under utveckling för att underlätta för tjänsteleverantörer att via en enda kontaktpunkt få information om tillståndskrav och möjlighet att ansöka om tillstånd på elektronisk väg hos myndigheter på statlig, regional och nivå. Detta arrangemang kommer att leda till förenkling för tjänsteleverantörer och en effektivisering för myndigheterna. Åtgärder för att stärka tjänstemottagarnas rättigheter är också ett led i genomförandet av tjänstedirektivet liksom att effektivisera tillsynen genom ett elektroniskt system för myndighetssamarbete, Information Market system (). har fortsatt en viktig funktion att fylla genom dess ansvar som central kontaktpunkt för handelshinder. Ytterligare funktioner som kontaktpunkt har lagts på kollegiet genom tjänstedirektivet och förordningen om ömsesidigt erkännande på varuområdet. Information till företagen om de möjligheter som den inre marknaden erbjuder är också en viktig uppgift. SWEDAC:s verksamhet kommer till stor del att inriktas på genomförandet av den nya EG- förordningen 765/2008, såväl gällande samordning av marknadskontroll som ackreditering. Ett ökat engagemang i olika fora på europeisk nivå för ackrediteringsfrågor kan förutses. Samordningen av och kunskapen om de horisontella instrumenten på den inre marknaden blir allt viktigare. omfattande arbete att äga rum för att följa upp de förslag som Inre marknadsutredningen lagt. Regeringen avser att göra särskilda insatser för att förstärka och samordna myndigheternas medverkan i standardiserings-arbetet i enlighet med den överlämnade skrivelsen till om Standardiseringens betydelse i en globaliserad värld (skr. 2007/08:140). Regeringen har tagit initiativ till ett internationellt standardiseringsarbete på klimatområdet.