prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — När det gäller personer med funktionsned- sättning som medför nedsatt arbetsförmåga sak- nas statistik motsvarande den som redovisas i ta- bell 5.1. I stället genomför Statistiska central- byrån (SCB) en tilläggsundersök- ning till som riktas till personer med funktionsnedsättning ().34 Den senaste undersökningen, som avser fjärde kvartalet 2008, visar att såväl arbetskraftsdeltagande som syssel- sättningsgrad var betydligt lägre bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga (55 resp. än bland per- soner utan funktionsnedsättning (81 resp. ).35 Skillnaderna har varit relativt kon- stanta . Även arbetslösheten, enligt tidi- gare svensk definition, var betydligt högre bland personer med funktionsnedsättning som också hade nedsatt arbetsförmåga än bland personer 34Med funktionsnedsättning avses i undersökningen om personen har nedsatt syn eller hörsel, tal- eller röstproblem, rörelsehinder, allergi eller någon form av psykisk funktionsnedsättning. Det kan också avse att personen har diabetes, hjärt-/lungproblem, mag-/tarmsjukdom, psoriasis, epilepsi, dyslexi eller något liknande. En person kan ha mer än en funktionsnedsättning. De som svarade ja på frågan om de tillhörde gruppen med funktionsnedsättning enligt ovanstående definition fick också frågan om personen bedömde att funktionsnedsättningen innebar att arbetsförmågan var nedsatt. 35SCB, Funktionsnedsattas situation på arbetsmarknaden 4:e kvartalet 2008, Information om utbildning och arbetsmarknad 2009:3. utan funktionsnedsättning (9,jämfört ). Undersökningen ger inga in- dikationer på att lågkonjunkturen vid under- sökningstillfället , hade påverkat funktionsnedsatta med nedsatt arbetsförmåga mer än andra grupper; senare data saknas dock för denna grupp. Arbetslöshetstiderna blir längre, särskilt för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden Hur arbetslöshetstiderna för olika grupper ut- vecklas kan studeras genom att se till flödena in och ut ur arbetslöshet. Diagram 5.8 visar andelen personer i befolkningen som är nyinskrivna och arbetslösa vid Arbetsförmedlingen uppdelat på olika grupper. har in- flödet ökat för samtliga grupper men framförallt för ungdomar. Personer med högst förgymnasial utbildning och personer födda utanför har också ett relativt stort inflöde i arbetslöshet. Diagram 5.8 Nyinskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen fördelat på olika grupper Anm.: Säsongsrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källa: Arbetsförmedlingen. Även när det gäller jobbchanser, dvs. hur stor andel av de inskrivna i arbetslöshet och i pro- gram med aktivitetsstöd vid Arbetsförmedlingen som fått arbete, finns det skillnader mellan olika grupper. Av diagram 5.9 framgår att ungdomar hade ungefär dubbelt så stor chans att lämna Arbetsförmedlingen för ett osubven- tionerat arbete som personer med högst för- gymnasial utbildning och personer födda utanför Europa.36 Jobbchanserna för äldre var betydligt 36 Diagrammet avser antalet personer som fått ett osubventionerat arbete (exklusive nystartsjobb) aktuell månad som andel av antalet kvarstående lägre än för övriga grupper. Jobbchanserna bör- jade öka för samtliga grupper , främst bland ungdomar, för att sedan minska kraftigt till följd av konjunkturnedgången. En rimlig bedömning är därför att konjunktur- nedgången kommer att medföra kraftigt för- längda arbetslöshetstider för samtliga grupper med relativt svag förankring på arbetsmarkna- den. Analysen i detta avsnitt indikerar att krisen drabbat unga och personer med högst förgymnasial utbildning särskilt hårt. Unga som saknar slutbetyg från gymnasiet riskerar långa arbetslöshetstider och en svag förankring på ar- betsmarknaden . För många i dessa grupper kan därför utbildning vara värdefullt under lågkonjunkturen dels för att undvika stigmatiserande långtidsarbetslöshet, dels för att utbildning ökar chanserna att få ett arbete. Diagram 5.9 Utflöde till osubventionerat arbete , fördelat på olika grupper, för personer inskrivna i arbetslöshet och program med aktivitetsstöd Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källa: Arbetsförmedlingen. 5.2.3Finns det jobb att söka under lågkonjunkturen? Erfarenheten visar att det i djupa lågkonjunktu- rer finns en risk för att arbetslösa, och särskilt personer som varit utan arbete , slutar söka efter arbete. Det är en allvarlig ut- veckling eftersom det innebär att möjligheterna att få ett arbete därmed minskar betydligt. Kraftigt minskad efterfrågan på arbetskraft De höga varseltalen tyder på ett kraftigt fall i ar- betskraftsefterfrågan. Diagram 5.10 visar hur ar- betskraftsefterfrågan i offentlig och privat sektor förändrats , mätt som antalet lediga jobb enligt SCB. Med ett ledigt jobb avses ett jobb där arbetsgivaren påbörjat en rekrytering utanför företaget. Antalet lediga jobb kulminerade med drygt 60 000 lediga platser. Efterfrågan på arbetskraft, i termer av antal le- diga jobb, vände därefter nedåt och ligger nu på ungefär samma nivåer som . fanns det i genomsnitt drygt 36 000 lediga jobb på hela arbetsmarknaden, en minskning jämfört med motsvarande kvar- tal föregående år. Nedgången skedde främst i privat sektor där majoriteten av jobben finns. Antalet lediga jobb minskade i denna sektor, att jämföra med offentlig sektor där andelen lediga jobb minskade . Det finns färre lediga jobb inom samtliga branscher men den procentuella ned- gången är särskilt stor inom bygg- och tillverk- ningsindustrin. Diagram 5.10 Lediga jobb per kvartal fördelat på sektor Även Arbetsförmedlingens statistik över lediga platser bekräftar att antalet lediga jobb minskar. anmäldes 96 000 nya lediga platser till Arbetsförmedlingen. Jämfört med samma kvartal 2008 minskade antalet ny- anmälda platser med 75 . arbetslösa och deltagare i program med aktivitetsstöd närmast föregående månad. Det finns jobb att söka Trots höga varseltal och en stigande arbetslöshet visar alltså statistiken från Statistiska centralby- rån och Arbetsförmedlingen att det finns jobb att söka, även om konkurrensen om jobben hårdnat. Det visar även erfarenheterna från 1990- talet. minskade den svenska industrisysselsättningen med knappt 190 000 personer. skapades en mängd arbetstillfällen i industrin av industrijobben var nya under vart och ett av kris- åren. För hela ekonomin var motsvarande siffra . En fallande sysselsättning är därför resultatet av mycket större bruttoförändringar där vissa jobb försvinner som nya jobb till- kommer. Att nya jobb tillkommer och gamla försvinner är en del av en ständigt pågående strukturomvandling som leder till högre produktivitet och därmed till högre välfärd. De individer som drabbas av arbetslöshet får dock bära en stor del av kostnaderna för såväl struk- turomvandling som för variationer i konjunk- turläget. Att det fortfarande finns jobb att söka även i en lågkonjunktur bekräftas av tabell 5.2, som vi- sar flöden till sysselsättning. Av tabell 5.2 fram- går att närmare 217 000 personer som var ar- betslösa eller utanför arbetskraften blev sysselsatta . Motsvarande flöde mellan första och var 228 000 personer. Av dem som blev sysselsatta var det 14 000 arbetslösa som fick fast anställning och 81 000 arbetslösa som fick tidsbegränsad anställ- ning. Av tabellen framgår även att jobbchansen, dvs. sannolikheten att gå till sysselsättning mellan två kvartal är större för arbetslösa än för personer utanför arbetskraften.37 Av tabell 5.2 framgår också att chansen att få en tidsbegränsad anställning är större än chansen att få en fast an- ställning. Detta gäller särskilt för arbetslösa. Ar- betslösas chans att få en tidsbegränsad anställ- ning minskade dock från mellan och . var jobbchanserna för personer utanför arbetskraften i stort sett Trots lågkonjunkturen var det fortfarande relativt många personer som gick från tidsbegränsad till fast anställning . Det visar att tidsbegränsade anställningar är en viktig väg till en fast förank- ring på arbetsmarknaden. Tabell 5.2 Antal personer (1000-tal) som blivit sysselsatta samt jobbchanser (procentenheter) mellan 1:a och 2:a kvartalet 2008 respektive 2009 Arbetslös o. ej i -11,0 -0,9 -6,3 -3,2 -4,1 -7,6 -3,0 -0,1 -0,1 -13,1 Anm.: Notera att i gruppen sysselsatta ingår även företagare och medhjälpande hushållsmedlemmar. Flöden aktuellt kvartal avser flöden från föregående kvartal. Förändring i jobbchanser mellan 2:a kvartalet 2008 och 2:a kvartalet 2009 avser procentenheter. Att arbeten skapas även under djupa lågkon- junkturer gör att det är viktigt att upprätthålla sökaktiviteten hos de arbetssökande, främst för att förebygga långtidsarbetslöshet. Jobbsökarak- tiviteter kortar ned arbetslöshetstiderna relativt effektivt jämfört med andra insatser. Erfarenhe- terna från 1990-talskrisen visar bl.a. att relativt lite resurser inriktades på att hjälpa de arbetssö- kande att söka arbete. Det ledde sannolikt till att arbetslöshetstiderna förlängdes. Det blir också mer lönsamt för arbetsgivare att utlysa lediga jobb ju fler kompetenta arbetssökande det finns. Det beror bl.a. på att rekryteringen är kostsam för företagen och ju snabbare en rekrytering kan ske desto lägre blir rekryteringskostnaderna. 37 Jobbchansen avser andelen av samtliga i ett visst tillstånd föregående kvartal som blev sysselsatta aktuellt kvartal. 5.3Regeringens strategi för högre frånvaron varierade dessutom väsentligt mellan Vid regeringsskiftet var det stora proble- met att allt för få personer arbetade och att möj- ligheterna till arbete var ojämnt fördelade mellan olika grupper.38 En indikation på detta var att an- talet personer som uppbar ersättning vid arbets- löshet och sjukdom samt ekonomiskt bistånd mätt som helårsekvivalenter, hade ökat trend- mässigt (se diagram 5.11).39 olika delar av landet på ett sätt som ofta sam- manföll med arbetsmarknadsläget. Vidare var vid regeringsskiftet möjlig- heterna till arbete ojämnt fördelade mellan olika grupper, detta är dessvärre fortfarande fallet (se avsnitt 5.2.2). 5.3.1Regeringens långsiktiga strategi för ökad sysselsättning Diagram 5.11 Personer (mätt som helårsekvivalenter) som mottar ersättning från vissa trygghetssystem Anm.: Utfall 19702008, prognos 20092012. Källa: Egna beräkningar. När regeringen tillträdde 2006 var således den i särklass viktigaste uppgiften att varaktigt öka sysselsättningen genom åtgärder som minskar sjukfrånvaron och arbetslösheten samt ökar ar- betskraftsdeltagandet. En viktig uppgift var också att förbättra arbetsmarknadssituationen för grupper med en svag förankring på arbets- marknaden. Politiken har inneburit en kombina- tion av åtgärder som stimulerar arbetsutbudet och arbetskraftsefterfrågan och förbättrar matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. Denna kombination av åtgärder är nöd- vändig för att politiken så snabbt som möjligt ska få avsedd effekt på sysselsättningen. Utbudsstimulerande åtgärder i fokus Den ekonomiska krisen hade förvärrat situationen ytterligare genom att många människor då slogs ut från arbetsmark- naden. Vid regeringsskiftet , efter 1990-talskrisen, hade arbetsmarknaden ännu inte återhämtat sig. Arbetslösheten hade inte återgått till de nivåer som gällde innan krisen (se diagram 5.4). ökade sjukskrivningarna till historiskt höga nivåer som den successiva ökningen av antal personer med sjuk- och aktivitetsersättning fort- satte. Denna utveckling skedde trots att det all- männa hälsotillståndet hade förbättrats. 38 I Budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 Förslag till statsbudget, finansplan, m.m., avsnitt 1.4) beskrivs regeringens syn på de väsentliga problemen på arbetsmarknaden mer ingående. 39 Med helårsekvivalenter avses det antal personer som försörjs av ett ersättningssystem med full ersättning. Exempelvis blir två personer som är halvtidssjukskrivna tillsammans en helårsekvivalent. Särskild fokus har lagts på åtgärder som ökar ar- betsutbudet, eftersom erfarenheterna visar att det är utbudet som på lång sikt bestämmer sys- selsättningen. Den viktigaste reformen har varit jobbskatteavdraget som har stärkt drivkrafterna till arbete genom att göra det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdragens tre första steg be- döms öka den varaktiga sysselsättningen med omkring 70 000 personer. Andra viktiga åtgärder för att öka arbetsutbudet har varit förändringar i arbetslöshets- och sjukförsäkringen. Sammanta- get har jobbskatteavdraget och förändringarna inom arbetslöshets- och sjukförsäkringen bidra- git till att arbetsutbudet stärkts och att långa ti- der utan arbete motverkats. Reformerna inom arbetslöshetsförsäkringen och jobbskatteavdra- get har också syftat till att förbättra lönebild- ningen. Regeringen har vidare lagt om arbetsmark- nadspolitiken. Arbetsförmedlingen har fått ett tydligare uppdrag att förmedla arbete och de konjunkturberoende programmen har fått en tydligare inriktning mot att söka arbete. betsmarknadspolitiska resurserna riktas i större utsträckning till dem som har störst behov. Möjligheterna att delta i arbetsmarknadspolitiska program utan att det inverkar på antalet ersätt- ningsdagar i arbetslöshetsförsäkringen har av- skaffats. Dessutom har möjligheterna att få en ny ersättningsperiod i arbetslöshetsförsäkringen utan att uppfylla ett nytt arbetsvillkor tagits bort. Det finns flera skäl till att denna inriktning på arbetsmarknadspolitiken är långsiktigt gynnsam. Erfarenheten är att jobbsökaraktiviteter relativt effektivt kortar ned arbetslöshetstiderna jämfört med andra åtgärder. Den tidigare möjligheten att delta i arbetsmarknadspolitiska program utan att antalet ersättningsdagar i arbetslöshetsförsäk- ringen minskade bidrog både till att förlänga ar- betslöshetstiderna och minska effektiviteten i programmen. Kompletterande efterfrågestimulerande åtgärder nödvändiga För att de utbudsstimulerande åtgärderna snabbt ska få avsedd effekt är det också nödvändigt med åtgärder som stimulerar efterfrågan på personer som står långt från arbetsmarknaden. För att stärka konkurrenskraften på arbetsmarknaden för personer som varit utan arbete finns nystartsjobb. Erfarenheter visar nämligen att subventionerade anställningar är den insats som har störst effekt på sannolikheten att efter insatsen få ett arbete till rådande lönestruktur. En negativ bieffekt av subventionerade anställ- ningar är dock att de kan ge upphov till s.k. un- danträngning, dvs. andra anställningar minskar när fler får lönesubventionerade anställningar. Men genom att rikta nystartsjobben till personer som står långt från arbetsmarknaden leder ny- startsjobben till fler kompetenta sökanden och därmed till en varaktigt högre syssel- sättning. De åtgärder som vidtagits för att stärka grup- per med relativt svag förankring på arbetsmark- naden har till stor del handlat om att öka arbets- givarnas benägenhet att rekrytera ur dessa grupper (se särskild ungdomssatsning nedan). För äldre utgör den viktigaste åtgärden nedsätt- ningen i arbetsgivaravgifterna. Äldre kan dess- utom få nystartsjobb i maximalt , vilket är dubbelt så som för personer i åldern 25 . För utrikes födda finns under de första åren i instegsjobb och regeringen har också vidtagit åtgärder för att stärka valideringen av utländsk utbildning och annan yrkeskompe- tens. För att få fler personer med funktionsned- sättning som medför nedsatt arbetsförmåga i ar- bete har regeringen ökat resurserna till lönebidrag och . Åtgärder för att förbättra matchningen Även åtgärder som förbättrar matchningen mellan arbetssökande och lediga platser ökar sysselsättningen. Arbetsförmedlingens tydligare uppdrag att förmedla jobb och de arbetsmark- nadspolitiska programmens tydligare inriktning mot ökad sökaktivitet syftar till att förbättra matchningen. Regeringens satsning på unga Regeringen har utarbetat en särskild strategi för att hantera den höga ungdomsar- betslösheten. Utgångspunkten har varit det faktum att ungdomars arbetslöshetsperioder ofta är korta men att de negativa arbetsmarknads- relaterade effekterna blir varaktiga för dem som inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Sär- skilt allvarlig bedöms situationen vara för unga som saknar grundskole- eller gymnasieexamen. Erfarenheten har visat att det är mycket svårt att nå framgång med arbetsmarknadspolitiska pro- gram riktade till ungdomar, då de ofta leder till inlåsning och minskad sökaktivitet. Regeringen har därför, med den i sammanhanget relativt framgångsrika danska ungdomssatsningen som förebild, introducerat jobbgarantin för unga. Syftet med jobbgarantin är att unga ska få jobb eller söka sig till det reguljära utbildningssyste- met. Detta uppnås genom en stram ersättnings- nivå, aktiva förmedlingsinsatser, tydliga krav, aktiveringsåtgärder och incitament till utbild- ning. bedömer regeringen att en väl fun- gerande grund- och gymnasieskola är en av de viktigaste åtgärderna för att förbättra arbets- marknadssituationen för unga. Utbildningssy- stemet reformeras därför nu i syfte att öka insla- get av yrkesutbildningar i gymnasieskolan, vilket förväntas minska antalet avhopp. I syfte att öka arbetskraftsefterfrågan har regeringen sänkt arbetsgivaravgiften för unga. Dessutom kan unga få nystartsjobb utan arbete. Regeringen har också förenklat för arbetsgivarna att anställa någon på tillfälliga kontrakt, vilket särskilt gynnar unga på arbetsmarknaden. 5.3.2Regeringens strategi i kristider Den ekonomiska krisen slår hårt mot arbets- marknaden. Mellan och har sysselsättningen mins- kat med 99 000 personer och arbetslösheten ökat med 116 000 personer. Sysselsättningen bedöms stabiliseras /2011. beräknas sysselsättningen ha minskat med drygt 300 000 personer jämfört med till följd av krisen. Bedömningen är att ungefär 75 000 av dessa 300 000 personer, riskerar att stå utan ar- bete framöver. Bedömningen innebär således att arbetslösheten kan komma att ligga kvar på en betydligt högre nivå än före krisen, s.k. persistens. Regeringens krisstrategi syftar till att motverka denna ut- veckling. I fördjupningsrutan Varför tenderar arbetslösheten att bita sig fast? i avsnitt 1 disku- teras olika förklaringar till hur persistens kan uppstå. Krisåtgärder förstärker och kompletterar den långsiktiga politiken Flera av regeringens långsiktiga reformer är be- tydelsefulla även när arbetskraftsefterfrågan vi- ker kraftigt till följd av en lågkonjunktur, efter- som de bidrar till att förbättra arbetsmarknadens anpassningsförmåga och också skapar fler jobb. I en kraftig lågkonjunktur med fallande sysselsättning och stigande arbetslöshet är det dock nödvändigt att vidta kompletterande åtgär- der som bidrar till att färre personer drabbas av arbetslöshet och som motverkar persistens. En viktig restriktion för politiken är de of- fentliga finanserna. Det gäller därför att finna välavvägda åtgärder som är kostnadseffektiva för de offentliga finanserna och som leder till att den varaktiga sysselsättningen upprätt- hålls i så stor utsträckning som möjligt. Reger- ingens bedömning är att direkt jobbskapande åtgärder och åtgärder för att motverka persistens är mer effektiva än vad breda efterfrågestimule- rande åtgärder är. Stimulera efterfrågan och dämpa fallet i sysselsättningen Direkt jobbskapande åtgärder bör begränsas till sektorer där sannolikheten är hög för att de varor eller tjänster som produceras bidrar till en långsiktigt hög tillväxt eller som bidrar till att värna den offentliga välfärdens kärna. Risken är annars stor att problemet med fallande syssel- sättning och ökande arbetslöshet endast skjuts . I propositionen Åtgärder för jobb och om- ställning (prop. 2008/09:97) presenterade reger- ingen direkt jobbskapande åtgärder samt åt- gärder för omställning. De direkt jobbskapande åtgärderna rörde en permanent skattereduktion vid reparation, om- och tillbyggnad, det s.k. ROT-avdraget, och en resursförstärkning till infrastrukturinvesteringar. Syftet med åtgärderna är bl.a. att stimulera arbetskraftsefterfrågan och därmed upprätthålla sysselsättningen och tillva- rata lediga resurser. ekonomiska vårproposition ökade regeringen statsbidraget till kommunerna. Höjda statsbidrag bidrar på ett effektivt sätt till att dämpa nedgången i sysselsättning i kommun- sektorn som de grundläggande välfärd- tjänsterna som kommunsektorn tillhandahåller upprätthålls. Åtgärder för att motverka persistens Regeringens politik för att motverka persistens handlar till stor del om åtgärder som förbättrar konkurrenskraften bland de arbetslösa. Det handlar också om åtgärder som stärker de eko- nomiska incitamenten att söka och acceptera jobberbjudanden. För att öka kostnadseffektiviteten bör åtgär- der för omställning huvudsakligen riktas till per- soner som blir eller har varit arbetslösa snarare än till dem som drabbas av varsel. Avsnitt 5.2.1 visade att även om varsel indikerar hög ar- betslöshet ökar arbetslösheten främst av andra skäl, som t.ex. att tidsbegränsat anställda inte får sina anställningar förlängda och till följd av att arbetslöshetstiderna överlag stiger. Omkring två miljoner arbetstagare omfattas av omställnings- avtal som träder in vid varsel och uppsägning. Avtalen innehåller en rad åtgärder såsom eko- nomiskt stöd, intensifierad förmedlingsverk- samhet, utbildning och stöd vid start av egen näringsverksamhet. De arbetsmarknadspolitiska resurserna bör riktas både till personer med korta arbetslös- hetstider, för att förhindra att fler blir långtids- arbetslösa, och till långtidsarbetslösa, i syfte att stärka deras konkurrenskraft om jobben. Stödet till korttidsarbetslösa ges framför allt genom åtgärder som stödjer och uppmuntrar dem som förlorar jobbet att fortsätta söka ar- bete. Sådana åtgärder har visat sig vara effektiva i att korta arbetslöshetstiderna. Det är också vik- tigt att erbjuda praktikplatser till personer som är i behov av att förstärka kompetensen eller upprätthålla kontakten med arbetslivet. Det är vidare centralt att personer som är i behov av ut- bildning söker sig till det reguljära utbildnings- systemet. För att stärka konkurrenskraften hos personer med långa arbetslöshetstider är det viktigt att värna kvaliteten i jobb- och utveck- lingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Nystartsjobben fyller här också en viktig funk- tion. Propositionen Åtgärder för jobb och omställ- ning innehöll också förslag om förstärkta resur- ser till såväl personer med korta arbetslöshetsti- der som till dem som varit utan arbete . Satsningarna på korttidsarbetslösa syftar till att öka deras chanser att få ett nytt arbete ge- nom intensifierad förmedling (coachning), praktik och utbildning. Arbetslösa kan få förhöjt studiebidrag för studier på yrkesvux. ekonomiska vårproposistion för- stärktes även åtgärderna till korttidsarbetslösa. Tillsammans med de tidigare insatserna i propo- sitionen Åtgärder för jobb och omställning om- fattar insatserna i årsgenomsnitt 31 500 platser för intensifierad arbetsförmedling, 21 600 praktikplatser samt 3 600 platser i yrkesvux. I propositionen Åtgärder för jobb och om- ställning förstärktes också konkurrenskraften hos personer med långa arbetslöshetstider ge- nom att kompensationen till arbetsgivare i ny- startsjobben fördubblades. ekono- miska vårproposition utökades antalet platser i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för unga med omkring 26 000 platser i årsge- nomsnitt . bedöms antalet deltagare i garantierna öka med 90 000 personer jämfört med beräkningen i Budgetpropositionen . 5.4Indikationer på om regeringens reformer har avsedd effekt Regeringen bedömer att det vidtagna strukturella åtgärderna samt de strukturella åt- gärder som föreslås i denna proposition, ökar sysselsättningen på lång sikt med 125 000 perso- ner. Därutöver bidrar krisåtgärderna, vid sidan av jobbskatteavdraget, till att minska krisens effek- ter på den sysselsättning som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans med 25 000 personer. På lång sikt är det dock enbart det strukturella reformerna som har betydelse för sysselsättningen.