prop · GX031d22 · 2009-09-21 00:00:00 — bör också arbeta vidare med frågorna kring konsekvenserna för stamnätet av den ökade utbyggnaden av förnybar elproduktion. Målet är att energipolitiken ska utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med verklig konkurrens kan uppnås. är systemansvarig på naturgasmarknaden. Tillsynen bygger på förhandsgodkännanden, vilket för svensk del innebär att villkoren för balanstjänst och metoderna för tariffsättning ska godkännas i förhand av . För de tariffer som ska tillämpas har ett sådant godkännande lämnats. granskar de metoder som använder för att utforma standardiserade balansavtal för naturgas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och fann därvid att det inte stred mot kraven på objektivitet och icke-diskriminering enligt naturgaslagen. Myndigheten har beslutat om föreskrifter och allmänna råd om mätning och rapportering av överförd naturgas samt anmälan om leverantör och balansansvar. har analyserat utvecklingen av naturgasmarknaden i rapporterna Kundaktivitet på naturgasmarknaden och Energimarknad 2007. Inspektionen bedömer att informationsinsatserna kring möjligheten att byta naturgasleverantör varit tillfredställande. är dock kundaktiviteten låg, bl.a. beroende på svårigheten att göra prisjämförelser. Inspektionen föreslår därför en rad åtgärder, bl.a. att verka för att naturgasföretagen redovisar jämförpriser och att länka prisinformation via . Inspektionen bedömer emellertid att det är för tidigt att nu införa en lagstadgad skyldighet för företagen att rapportera prisuppgifter till myndigheten. har i uppdrag att, i samråd med , övervaka försörjningstryggheten för naturgas och rapportera resultaten av sin övervakning till regeringen. har i sin rapportering inte uppmärksammat några brister i försörjningstryggheten. har avrapporterat sin verksamhet som systemansvarig myndighet för perioden (dnr N2008/8863/E). Av rapporten framgår att balansansvarsavtalet justerats främst i fråga om försörjningsstörningar. Samarbetet med marknadens aktörer i det gemensamma uppges fungera väl, liksom samarbetet med den angränsande danska systemoperatören Energinet.dk. Målet är att energipolitiken ska utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Värmemarknaden utgörs främst av enskild bränsleeldning, elvärme av olika slag samt när- och fjärrvärme för uppvärmning av framför allt bostäder och lokaler. Insatserna inom värmemarknadsområdet har fortsatt främst varit inriktade på att öka genomlysningen av värmemarknaderna. har tillsammans med regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen på värmemarknaden med avseende på priser, konkurrensförhållanden och miljöpåverkan. redovisade sin årliga uppföljningsrapport i (dnr N2009/5786/E). användes energi för uppvärmning och varmvatten vilket var en minskning med jämfört med föregående år. Fjärrvärme är fortsatt det vanligaste uppvärmningsalternativet för uppvärmning och varmvatten i bostäder följt av el. Användningen av fjärrvärme har haft en svag genomsnittlig ökning medan användningen av el och olja för uppvärmning och varmvatten har minskat betydligt . Regeringen lämnade en proposition till med förslag till fjärrvärmelag (prop. 2007/08:60). Propositionen beslutades av (bet. 2007/08:NU11, rskr. 2007/08:184) och fjärrvärmelagen trädde i kraft . Fjärrvärmelagen syftar till att stärka fjärrvärmekundernas ställning och öka insynen i fjärrvärmeverksamhet. har utsetts till tillsynsmyndighet enligt fjärrvärmelagen. Bland annat ska fjärrvärmeföretag lämna uppgifter om drifts- och affärsförhållanden till . Uppgifterna ska ligga till grund för framtagande av nyckeltal om bl.a. prissättning, produktion och distribution av fjärrvärme. påbörjade arbetet med att ta fram närmare föreskrifter enligt fjärrvärmelagen. har även fått i uppdrag att utifrån erfarenheterna av tillsynen enligt förordningen (2006:1203) om redovisning av fjärrvärmeverksamhet utvärdera om nuvarande krav är ändamålsenliga, effektiva och tillräckliga för att komma tillrätta med riskerna för korssubventionering och prisdiskriminering mellan kunderna på värmemarknaden. att uppdra åt att lämna förslag till regler om fakturering efter faktisk förbrukning och om mätperiodens längd avseende fjärrvärme. Uppdraget ska redovisas . Om fjärrvärmeföretag och fjärrvärmekunder inte kommer överens i frågor om avtalsvillkor för fjärrvärme finns en möjlighet att ansöka om medling vid . ska även medla i förhandlingar om tillträde till rörledningar i en fjärrvärmeverksamhet. ledamöter och experter förordnades och de första medlingsärendena avgjordes . har sammanlagt medlat i nio ärenden per varav en överenskommelse mellan parterna uppnåtts i fem av dessa. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare som ska analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och därigenom skapa förutsättningar för konkurrens på fjärrvärmemarknaderna. Syftet med att närmare utreda frågor om en lagstadgad sådan rätt är att ytterligare stärka fjärrvärmekundernas ställning samt att åstadkomma en effektivare värmemarknad med lägre fjärrvärmepriser och en förbättrad miljö. Utredaren ska belysa för- och nackdelar samt göra en bedömning av förutsättningarna för ett lagstadgat tredjepartstillträde, och lämna förslag till ett regelverk för tredjepartstillträde samt vid behov förslag till finansiering. Den nya fjärrvärmelagen som trädde i kraft har bidragit till att öka genomlysningen av värmemarknaderna och att kundernas ställning stärkts. Medlingsverksamheten vid har lett till att överenskommelser har kunnat uppnås mellan parterna i en majoritet av ärendena som behandlats. Vad gäller tillsynsverksamheten enligt fjärrvärmelagen är den fortfarande under uppbyggnad och det är angeläget att Energi- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 marknadsinspektionen fortsätter att utveckla denna. Regeringen har beslutat att tillsätta en utredning i syfte att närmare studera förutsättningarnas för ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten på ickediskriminerande villkor, i syfte att ytterligare stärka förutsättningarna för konkurrens på fjärrvärmemarknaderna. Utredaren ska göra en bedömning av förutsättningarna för ett lagstadgat tredjepartstillträde och lämna förslag till ett regelverk för tredjepartstillträde. Utredningen syftar till att ytterligare stärka fjärrvärmekundernas ställning, åstadkomma lägre fjärrvärmepriser, en effektivare värmemarknad och en förbättrad miljö. Kampanjen har deltagit vid ett flertal mässor runt om i landet. Myndigheten stödjer även med projektmedel energikontorens deltagande vid regionala mässor. Sammantaget har närmare 9 000 rådgivande samtal genomförts på olika mässor. har även samarbetat med de regionala energikontoren och de kommunala rådgivarna samt och om s.k. energispardagar där konsumenter erbjudits råd på respektive varuhus. Myndigheten har samordnat insatsen samt tagit fram informationsmaterial. har även lagt grunden för utveckling av en långsiktig strategi för att öka medvetenheten om energi- och klimatfrågor hos barn och ungdomar. Arbetet har skett nationellt men även inom ramen för två EU-projekt. 2.4.5Energieffektivisering samt minskad Myndigheten arbetar kontinuerligt med att övergripande mål om minskad energiintensitet om . Vidare gäller målet att energibesparingen är av det årliga energianvändningsgenomsnittet 20012005. har genomfört ett flertal insatser som rör information, utbildning och kunskapsspridning kring energi- och klimatfrågor, inklusive energieffektivisering. En viktig kanal för detta arbete, inte minst när det gäller målgruppen små och medelstora företag men även målgruppen konsumenter, är de kommunala energi- och klimatrådgivarna (se separat redovisning nedan). Beträffande större informationsinsatser riktade mot konsumenter har fortsatt att driva energismart tillsammans med och . utveckla och föra in nya metoder och angreppssätt för att få bättre genomslag för informationsinsatser och för att påverka beteendet hos olika aktörer. En stor insats har varit vidareutveckling av Energikalkylen ett webbaserat beräkningsinstrument riktat till hushåll och privatpersoner som ger en vägledning om vilka energilösningar som kan passa hushållet bäst. har insatser gjorts för att utveckla webbplats med avseende på konsumentinformation. En egen ingång har skapats för råd och tips till hushåll, där information finns om bl.a. energibesparande åtgärder, olika uppvärmningsalternativ och tester av energikrävande produkter. Jämfört med har antalet besökare ökat markant, från i snitt 400 till 750 besök per dag. En modernisering av förordningen om bidrag till energirådgivning (1997:1322) har skett, inte minst för att tydliggöra kopplingen mellan energieffektivisering och klimatpolitik. Rådgivningen benämns numera energi- och klimatrådgivning. Omfattningen av verksamheten och anslagen har ökat, t.ex. lämnas bidrag för rådgivning om kommuners egna fastigheter och ingår även rådgivning om transporter av gods och personer. har 290 kommuner beviljats bidrag om totalt . Utöver detta har 130 kommuner sökt extra bidrag för att arbeta med det kommunala fastighetsbeståndet till ett totalbelopp på . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 följningar som gjorts av rådgivningen visar enligt årsredovisning på stor nytta för de rådsökande som varit i kontakt med den kommunala energi- och klimatrådgivningen. av de som tar kontakt med rådgivningen upplever att de i mycket eller ganska hög utsträckning får den hjälp de efterfrågar. har det tillkommit två regionala energikontor och det finns nu totalt 13 stycken. har energikontoren beviljats stöd för perioden 20082010 för att arbeta med samordning och kompetensutveckling av den kommunala energi- och klimatrådgivningen samt med rollen som regional energiaktör. har stödet uppgått till . Energikontorens ställning regionalt har stärkts , bland annat genom olika samordningsuppdrag. Vid sidan om den kommunala energi- och klimatrådgivningen samt de regionala energikontoren har det lokala och regionala arbetet för energieffektivisering fått utökad betydelse genom program Uthållig kommun, som under den andra programperioden 20082011 utökats från fem pilotkommuner till 62 kommuner som deltar frivilligt. Även länsstyrelsernas deltagande har förstärkts. Efter en inledande pilotfas gav regeringen samtliga länsstyrelser i uppdrag att utarbeta regionala klimat- och energistrategier i syfte att minska utsläppen av växthusgaser, främja energiomställningen, öka andelen förnybar energi samt främja energieffektivisering och effektivare transportsystem. Resultatet av detta arbete har redovisats. Strategierna ser olika ut beroende på de regionala förutsättningarna Generellt kan sägas att länsstyrelserna har startat en process för att nå ett regionalt samförstånd kring energi- och klimatfrågorna, i bred samverkan med kommuner, fastighetsbolag, kommunala energibolag, transportbolag, företag, myndigheter, ideella organisationer, högskolor samt samverkans- och självstyrelseorgan m.fl. Utbildning av energi- och klimatrådgivare Det vidgade uppdraget för de kommunala energi- och klimatrådgivarna har lett till ett ökat behov av utbildningsinsatser med syfte att öka deras kompetens och för att stärka dem i deras yrkesroll. är det obligatoriskt för alla rådgivare att delta i de basutbildningar som anordnar. genomfördes tre olika basutbildningar med sammanlagt 405 deltagare. En av dessa basutbildningar fokuserade på klimatfrågor. Vid fyra tillfällen genomfördes en obligatorisk grundutbildning där 105 personer deltog, samt en utbildning i företagsrådgivning med sammanlagt 50 deltagare. Andra kurser och insatser som genomförts är bl.a. en rikstäckande kurs med inriktning mot energieffektiv belysning, information om energideklarationer på regionala nätverksträffar, samt utveckling av informations- och presentationsmaterial och metodstöd för rådgivningsinsatser. har genomfört ett flertal aktiviteter för att ta fram verktyg som förenklar energieffektivisering hos framförallt små- och medelstora företag. Bland annat har en prototyp presenterats för ett webbverktyg för kartläggning av energianvändning hos mindre företag. har även deltagit i ett EUprojekt för framtagande av ett webbverktyg för s.k. långsiktiga avtal som ska provas . Inom de pilotprogram som påbörjats planeras för framtagandet av ett antal användaranpassade verktyg för energieffektivisering. Informationsmaterial för små och medelstora företag med goda exempel kring energieffektivisering är framtaget och färdigt att spridas . har inlett samarbete med företagarorganisationen och har diskuterat ett samarbete med projektet . En samverkan med de svenska leverantörerna av elmotorer har etablerats med anledning av den internationella standard för testning av elmotorers verkningsgrad som infördes samt det internationella klassificeringssystem som förväntas gälla . har fortsatt fungera som kontaktorganisation för EU:s industriprogram Programme. Flera svenska företag har visat intresse och ett företag har dessutom förärats ett pris från EU för sina insatser inom energieffektivisering. har sammanfattningen av IPPC:s så kallade BREFdokument (Best Available Technique Reference Notes) för energieffektivisering översatts till svenska. har fört diskussioner med och länsstyrelserna om formerna för spridning av dessa riktlinjer till industrin. Den omfattande bedöms få stor betydelse för tillsynsmyndigheterna när de ställer krav på energieffektivisering i enlighet med och bästa tillgängliga teknik. har deltagit aktivt i arbetet med att utveckla nya standarder för energiledningssystem inom () och internationellt (ISO). Energiledningssystem är ett verktyg som hjälper företagen att arbeta systematiskt med sin energianvändning. Arbetet med den europeiska standarden (prEN 16001) håller nu på att avslutas och man beräknar att standarden kommer att tas i bruk . Den kommer då att ersätta de nationella standarderna för energiledning. påbörjade ISO arbetet med att ta fram en internationell standard för energiledning och ett första utkast är nu ute på remiss. Provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning testade nya modeller av luftluftvärmepumpar, pelletskaminer, ytterdörrar, tvapparater med inbyggd digital-tv-mottagare, tvättmaskiner, torktumlare, induktionshällar, samt elljusstakar och ljusslingor för utomhusbruk. Informationen om produkter och energieffektivisering sänds ut via ett antal informationskanaler varav de viktigaste är energi- och klimatrådgivarna, myndighetens webbplats och media. Resultaten har fått bra genomslag, främst i regional- och lokaltidningar, men även i radio och tv. I genomsnitt 360 besökare per dag går in på sidorna för tester på webbplats. har medverkat i EU- arbetet med revidering av kraven för energimärkning av produkter. Detta sker parallellt med revideringen av Ekodesigndirektivet. har arbete pågått med att förbereda reviderad märkning för kyl och frys, tvättmaskiner, diskmaskiner samt ny märkning av TV-apparater och varmvattenberedare. Myndigheten har även medverkat aktivt i standardiseringsarbete för provningsmetoder. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Teknikupphandling som metod verkar på marknadens villkor och ger incitament för de innovativa företagen. Fler effektiva produkter har utvecklats och spridits genom teknikupphandlingar. Eftersom det finns potentiella köpare av den nya tekniken genom beställargrupperna, kan också nya produkter kommersialiseras snabbare. har initierat flera projekt via nätverk och beställargrupper. Dessa påskyndar marknadsintroduktionen. Fokus för samverkan har varit områdena demonstration, teknikupphandling, implementering av ny samt befintlig energieffektiv teknik och nya metoder, information och utbildning. samordnar och stödjer en handfull fasta beställargrupper. Beställargruppen för lokaler (BELOK) och Beställargruppen för bostäder (BEBO) är fasta beställargrupper för lokalägare respektive flerbostadshus. I grupperna ingår fastighetsägare, fastighetsförvaltare och . De representerar av lokalyta och av lägenhetsbestånd i flerbostadshus. har BELOK fortsatt arbetet inom ett brett anlagt projekt som syftar till att klargöra hur långt det är möjligt att nå med energieffektiviseringsåtgärder i befintliga byggnader inom rimliga företagsekonomiska ramar. Detta projekt har fortlöpt . I ett första skede har kontorsbyggnader studerats. Analyserna av de fem kontorsbyggnaderna som studerats visar på att det finns en besparingspotential på . Detta möjliggörs genom att åtgärderna paketeras och att hela paketet lönsamhetsbedöms. De åtgärder som är lönsamma bekostar de som ensamma skulle vara tveksamma att genomföra ur strikt ekonomisk synvinkel. BEBO har omfattat nio projekt vilka sätter fokus på åtgärdspaket för energibesparing i det befintliga bostadsbeståndet. I ett av projekten har en ny metod för individuell mätning av varmvatten tagits fram. Jämfört med redan etablerade metoder är den betydligt billigare för brukaren. Tidigare studier visar att det går att spara med individuell mätning. I andra projekt har medelstora bergvärmepumpar respektive nybyggda energieffektiva flerbostadshus utvärderats. Både vad gäller värmepumparna och flerbostadshusen 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 har det visat sig att anläggningarna är bristfälliga avseende mätutrustning, vilket är väsentligt för uppföljning av energianvändning. BEBO har genomfört en förstudie för teknikupphandling beträffande värmeåtervinning från ventilation. Studien rekommenderar att en teknikupphandling genomförs med syfte att få fram fler konkurrenskraftiga värmeåtervinningssystem på marknaden för de mest vanliga typer av hus som skall renoveras. Detta torde kunna ge mycket stor effekt för att stimulera ökad värmeåtervinning i befintliga flerbostadshus. En fast beställargrupp finns även för livsmedelshandeln, vilken täcker in av handeln. har ett projekt genomförts med fokus på befintliga energisystem för kyla, ventilation, uppvärmning och belysning i dagligvaruhandeln. Resultatet visar på att energianvändningen, med liten eller måttlig insats, kan minska med i storleksordningen 10 för respektive butik. Projektet visar även att möjligheten att genomföra energibesparade åtgärder till stor del beror på om butiksinnehavaren äger eller hyr lokalen samt hur avtalen är reglerade mellan brukare och fastighetsägare En potentiell fjärde beställargrupp finns kopplad till stål- och gruvindustrin. har stål- och gruvindustrin drivit ett projekt med stöd från . Syftet är att påskynda introduktionen av befintlig och ny teknik som främjar effektiv energianvändning. Projektet har bl.a. resulterat i en webbaserad som vänder sig till olika personalkategorier inom industrin. har utvecklats och den används av anställda inom stål- och gruvindustrin. har gjort en översyn av ett tiotal områden som kan vara lämpliga för teknikupphandling inom industrin. Av dessa har man valt att gå vidare med mätutrustning för kylvattensystem, vilket har primär bäring på stålindustrin. Den samlade måluppfyllelsen beträffande teknikupphandling och marknadsintroduktion bedöms av vara god. Program för energieffektivisering i energiintensiva företag som i sina industriella verksamheter använder el i tillverkningsprocessen ges enligt lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering en möjlighet att delta i femåriga program för energieffektivisering (PFE). har två nya företag tillkommit i programmet, vilket innebär totalt 109 deltagande företag. De deltagande företagen använder totalt el, vilket motsvarar mer än hälften av den totala industriella elanvändningen i och en femtedel av totala elanvändning. Av de första tvåårsrapporterna, vilka inkommit från 104 företag, framgår att företagen har genomfört de kartläggningar och analyser som krävs, infört och låtit certifiera energiledningssystem m.m. har låtit göra en undersökning av hur branschorganisationerna och certifieringsorganens revisorer ser på PFE. Studien pekar på att införandet av energiledningssystem på ett avgörande sätt påverkat företagens energieffektiviseringsarbete i positiv riktning. PFE har lett till ökad legitimitet åt energifrågorna i de deltagande företagen. Resultatet från den första tvåårsrapporteringen indikerar att de deltagande företagen tillsammans kommer att spara el 2009. Måluppfyllelsen bedöms därmed som god. Arbetet med genomförandet av EG-direktivet 2006/32/EG om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster fortsätter. presenterade sitt slutbetänkande (Vägen till ett energieffektivare , SOU 2008:110) med förslag till åtgärder för att genomföra direktivet. Utredningens förslag har remissbehandlats. Regeringen presenterade utifrån detta utredningsunderlag en nationell handlingsplan för energieffektivisering och genomförande av energitjänstedirektivet (prop. 2008/09:163, kapitel 11), vilken har lämnats till Europeiska kommissionen. har av regeringen givits ansvar för genomförandeåtgärder enligt energitjänstedirektivet. Kommissionen presenterade tre direktivförslag inom energieffektiviseringsområdet. Förslagen gäller en omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda, omarbetning av direktivet om energimärkning av hushållsapparater och förslag till märkning av däck. Förslagen förhandlas i rådet och i . Direktivet om byggnaders energiprestanda En omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda förhandlas som nämnts ovan i rådet och parlamentet. Det gällande direktivet om byggnaders energiprestanda har genomförts i genom lag och förordning samt föreskrifter om energideklarationer. är ansvarig myndighet för energideklarationerna. Av verkets årsredovisning framgår att ca 50 000 energideklarationer hade tagits emot och registrerats . Tendensen över året visade tydligt att antalet inlämnade deklarationer ökade för som gått. En toppnotering gjordes med drygt 14 000 deklarationer. Verket bedömde i årsredovisningen att antalet deklarationer skulle öka fortsatt . Aktuell uppföljningsinformation på verkets hemsida indikerar att denna uppfattning är rimlig. uppgick antalet deklarationer i verkets register till drygt 150 000. Med reservation för felkällor i registret1 tyder dessa uppgifter på att arbetet nu sker i väsentligt snabbare takt än vad som gällde . statistik visar att av energideklarationerna innehåller åtgärdsförslag. I energideklarationer som innehåller åtgärdsförslag får fastighetsägare råd och tips som, om de genomförs, bedöms sänka byggnadernas energikostnad med på ett för fastighetsägaren lönsamt sätt. Störst sparpotential finns i enbostadshus där energideklarationer som innehåller åtgärder ger villaägaren tips som motsvarar en besparing på . Totalt har det i de 150 000 inlämnade energideklarationerna föreslagits åtgärder som skulle sänka byggnadernas energianvändning med ca /år. Registret för energideklarationerna kompletterades även med nya, användarvänliga funktioner. Bland annat har i samarbete med gjort det möjligt för fastighetsägare som tidigare registrerat uppgifter i data- 1 Felskrivningar när deklarationer registreras m.m. gör att det kan förekomma dubletter att samma deklaration kan förekomma . bedömer emellertid att antalet dubletter är så få i förhållande till gjorda deklarationer att de i statistiken har försumbar betydelse. Arbete pågår vidare med att rätta till denna felkälla. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 bas eNyckeln att använda dessa som underlag för energideklarationen på ett enkelt sätt. har slutligen genomfört omfattande informationsinsatser om energideklarationerna , riktade till bland annat energiexperter, fastighetsägare och kommuner. Lagen (2008:112) om ekodesign trädde i kraft . Med lagen anses EG:s direktiv om ekodesign (2005/32/EG) vara genomfört i svensk rätt.