prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — För hela det samhällsstödda vuxenutbildningsområdet vid sidan av högskolan finns det även ett mål samt en strategi för utvecklingen av vuxenutbildningen som beslutat (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning. Det är de olika utbildningsformerna tillsammans som bidrar till en samlad måluppfyllelse. Resultatet av verksamheten inom de olika formerna redovisas var för sig. Gemensamma indikatorer som används är tillgänglighet, målgrupper, utbildningarnas kvalitet i relation till deras mål och syften, lärarnas kompetens, studiedeltagarnas studieresultat samt genomförandegrad, dvs. andelen kursdeltagare som slutför de kurser de påbörjat. Vidare redovisas hur stor andel som får arbete efter avslutad utbildning i . Detta avsnitt innehåller en redovisning av verksamheternas resultat, där behörighetsgivande utbildningar och yrkesinriktade eftergymnasiala utbildningar är åtskilda. I avsnittet Integration redovisas resultatet för sfi och kontakttolkutbildning. Resultaten från folkhögskolor och studieförbund redovisas bl.a. i avsnittet om profilerade kurser, kulturprogram etc. I avsnittet Stöd till personer med funktionsnedsättning behandlas vuxenutbildning för utvecklingsstörda, specialpedagogiskt stöd och annat stöd till studerande som har en funktionsnedsättning. Enligt 1 kap. 9 § skollagen (1985:1100) ska främst de som erhållit minst utbildning få möjlighet att stärka sin ställning i arbetslivet och i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 det kulturella och politiska livet. Utgångspunkten för beslut om utbildningens innehåll och form ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Även den som har en gymnasial utbildning, t.ex. från studieförberedande program, kan ha behov av att skaffa sig en yrkesutbildning som krävs för inträde på arbetsmarknaden eller för att ändra yrkesinriktning. Valideringsdelegationen hade till uppgift att under 20042007 i fråga om validering av vuxnas kunskaper och kompetens bl.a. främja kvalitet, stödja utveckling av metoder och verksamhetsformer, informera samt utforma förslag på åtgärder för att säkerställa en verksamhet med validering. Delegationen avvecklades och en slutrapport med åtgärdsförslag överlämnades till regeringen den 6.3.1Nationell styrning, infrastruktur och . Under det fortsatta berednings- Vuxenutbildningen har i praktiken kommit att beröra flera politikområden och är ofta en förutsättning för måluppfyllelse i tillväxt-, närings-, social-, integration och arbetsmarknadspolitik. Denna delvis förändrade roll för vuxenutbildningen är framför allt synlig på det lokala och regionala planet. En sådan utveckling kräver en lagstiftning och en myndighetsstruktur som stöder detta. Den nya myndigheten för kommer att få en viktig roll då det gäller kompetensförsörjningsfrågor på eftergymnasial nivå, vid sidan av högskolan. har en viktig roll då det gäller utveckling av yrkesutbildningar på gymnasial nivå och för att stimulera en utveckling av samverkan mellan berörda aktörer och intressenter på såväl lokal som regional nivå för att den enskilde medborgaren ska få goda förutsättningar för sitt eget lärande och sin kompetensutveckling. Inte minst blir kvalitetsarbetet viktigt i detta sammanhang. S.k. lärcentra finns i de flesta av landets kommuner. I sådana lärcentra kan allt från grundläggande vuxenutbildningar till forskarutbildningar återfinnas. Drygt en fjärdedel av den kommunala vuxenutbildningen lades ut på entreprenad. Under de senast föregående åren hade drygt en femtedel upphandlats av externa utbildningsanordnare. Denna andel varierar dock mellan kommunerna. Högst andel upphandlad utbildning förekom i kommungruppen storstäder, , och minst andel i pendlingskommunerna på . Enligt lägesbedömning 2008 (rapport 324, 2008) bör uppföljning och utvärdering av verksamheter på entreprenad förbättras. Inspektionen visar enligt att kommunerna i sina förfrågningsunderlag inte alltid ställer krav på externa anordnare utifrån statens intentioner. arbetet med valideringsfrågan gavs först Myndigheten för skolutveckling och därefter ett bevakningsuppdrag att följa valideringsutvecklingen. har myndigheterna haft fortlöpande kontakter med branschorganisationerna. Myndigheten för är fr.o.m. nationell samordnare för valideringsutvecklingen. Myndighetens uppgift är bl.a. att ansvara för validering av utländsk yrkeskompetens. Utförare av validering kan vara centrala branschorganisationer. har avsatts och avsätts . Medlen ska bl.a. användas för utveckling av bedömningsunderlag, databas för valideringen, registrering av utförare samt uppföljning och utvärdering. Nationellt centrum för flexibelt lärande Verksamheten vid Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) upphörde och delar av verksamheten överfördes till . CFL hade bl.a. i uppdrag att utveckla kurser och läromedel för distansundervisning. har 115 utbildningsanordnare erbjudit 1 307 sådana kurser. Kurserna övertas nu av utbildningsanordnarna. Netvux, en nationell söktjänst för kurser som erbjuds på distans och som utvecklats av CFL, kommer att övertas av nuvarande användare. har på inbjudan av träffat utsedda regionala samordnare för samtliga län i enskilda dialoger för att diskutera regionala förutsättningar, tillväxtarbete och genomförandet av prioriteringar i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Vid samtliga möten diskuterades frågan om kompetensförsörjning. Två ämnen som ofta kom upp 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 var dels det omedelbara behovet av regionala arenor för samordning av utbildningar, dels de mer långsiktiga utmaningarna med en åldrande befolkning och brist på arbetskraft. Regionerna uppmärksammar också ungdomars utsatthet i samband med varsel och behovet av åtgärder för att undvika utslagning. Validering av kompetens är en aktuell fråga både i samband med varsel och inför det framtida behovet av arbetskraft i regionerna. Som behörighetsgivande utbildningar, dvs. utbildningar som ger behörighet till högre studier, räknas utbildningar inom vuxenutbildning (komvux) och vissa utbildningar inom folkhögskola som ger motsvarande kunskaper. Utbildningar inom komvux berättigar till betyg men intyg kan utfärdas som alternativ till betyg. Studier i folkhögskola berättigar till intyg och studieomdöme. Som framgår av nedanstående tabell minskade antalet elever i grundläggande respektive gymnasial vuxenutbildning /08 jämfört med de två föregående läsåren. Antalet studerande på folkhögskolornas långa behörighetsgivande kurser, som bl.a. innefattar allmän kurs, har inte förändrats nämnvärt . Tabell 6.1 Antal studerande inom behörighetsgivande vuxenutbildningar 1Avser grundläggande och gymnasiala nivå, exkl. påbyggnadsnivå 2Uppgiften avser (för CFL jan-mars) Källa: , , Behörighetsgivande utbildningar inom komvux /08 deltog ca 170 300 personer i behörighetsgivande utbildningar. Andelen elever motsvarar av befolkningen i åldersgruppen , att jämföra med föregående läsår då andelen var . I en internationell jämförelse är detta, trots minskningen, en relativt stor andel av befolkningen. Tillgången till och innehållet i komvux varierar dock mellan kommuner enligt (Elever och studieresultat i komvux /08, dnr 71-2009:73). konstaterar också att det förekommer brister i likvärdigheten över landet då det gäller tillgång till yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå. Vidare redovisar att det blir allt vanligare med icke schemalagd undervisning. Om det innebär en ökad tillgänglighet till undervisning för individen är det en positiv utveckling. Andelen elever i komvux som är födda utomlands har ökat successivt från till under läsåren 1997/982007/08. Högst andel födda utomlands återfinns inom den grundläggande vuxenutbildningen följt av gymnasial vuxenutbildning . /08 var kvinnor och män av de studerande, vilket är i nivå med föregående läsår. En anledning till denna ojämna könsfördelning kan enligt vara att kommunerna har ett kursutbud vars innehåll till stor del främst tilltalar kvinnor, såsom utbildningar inom vård och omsorg. Elevernas medianålder har sjunkit något från 30 till jämfört med föregående läsår. Högst medianålder hade eleverna i grundläggande vuxenutbildning (). Medianålder för eleverna i påbyggnadsutbildning var och eleverna i gymnasial vuxenutbildning hade lägst medianålder (). Av nedanstående diagram framgår förändringen av antalet elever och kursdeltagare inom komvux . Noteras kan att en elev oftast deltar i flera kurser. Under 19972002 pågick det s.k. , vilket förklarar 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att antalet kursdeltagare ökade kraftigt under dessa år. Mellan läsåren 2005/06 och 2006/07 minskade antalet kursdeltagare i gymnasial vuxenutbildning. Minskningen har fortsatt /08 med . Av det totala antalet deltagare består av ungdomar mellan . Den åldersgruppen är dessutom den jämförligt största studerandegruppen som redan genomgått 3-årig gymnasial utbildning. Diagram 6.1 Indexerad förändring av antalet elever och kursdeltagare i komvux läsåren 1992/932007/08 Andelen kursdeltagare som fullföljer sina kurser i komvux var /08 kvar på samma nivå som /07. /08 slutförde tre av fyra kursdeltagare den kurs de påbörjat. Störst andel studieavbrott skedde på grundläggande nivå. På ämnesnivå gjordes störst andel kursavbrott av de som studerade engelska och matematik, där nästan en tredjedel avbröt studierna. Av det totala antalet kursdeltagare fullföljde sina studier medan avbröt. Resterande deltagare deltog i kurser som ännu inte är avslutade. Tabell 6.2 Kursdeltagare (kd) inom vuxenutbildning läsåren 2003/04 - 2007/08 som slutfört eller avbrutit utbildningen *(varav 449 514 kvinnor och 224 157 män) Källa. En annan indikator på resultat är erhållna betyg. konstaterar i sin lägesbedömning 2008 att betygsnivåerna och studieresultaten i gymnasial vuxenutbildning har försämrats, bl.a. har betygsnivåerna sjunkit och andelen studieavbrott ökat . Antalet kursdeltagare som /08 slutförde kurser inom gymnasial vuxenutbildning där betyg ska sättas var 435 000. För av deltagarna saknas uppgifter om betyg vilket troligtvis beror på att de avbrutit utbildningen. Av dem som fick betyg /08 fick av kursdeltagarna minst betyget Godkänt. Andelen kursdeltagare som fått betyget Godkänt minskade kraftigt fr.o.m. 1990- talets mitt t.o.m. /03. Därefter har andelen ökat något fyra läsår i rad. Liksom i grund- och gymnasieskolan har kvinnor inom gymnasial vuxenutbildning i genomsnitt högre betyg än män och kursdeltagare födda i har högre betyg än de som är födda utomlands. Diagram 6.2 Procentuell fördelning av betygen i gymnasial vuxenutbildning under läsåren 1994/952007/08 Den totala kostnaden för komvux, inklusive påbyggnadsutbildning, uppgick till . Till detta tillkommer statens kostnader för studiemedel. Det innebär en minskning med jämfört med . Kostnaden för den grundläggande vuxenutbildningen uppgick till ca . Diagram 6.3 Kostnadsutveckling för komvuxverksamhet och annan utbildningsanordnare Kommunala medel och generellt statsbidrag Kostnaden per studerande uppgick under /08 till för gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning samt till för grundläggande vuxenutbildning. Kostnaderna per studerande har därmed ökat med respektive 6 000 sedan föregående läsår. Det kan delvis förklaras av att elevantalet minskat sedan föregående år medan de fasta kostnaderna för undervisningen och lokaler kvarstår. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Behörighetsgivande utbildningar inom folkbildningen Statens stöd till folkbildningen syftar bl.a. till att bidra till att höja utbildningsnivån i samhället och utjämna utbildningsklyftor. Vid folkhögskolan är det möjligt att läsa en s.k. allmän kurs som ger behörighet till högskolan. Behörighetsgivande kurser vid folkhögskolan omfattas inte av skollagen (1985:1100) eller av någon läroplan, utan är ett fristående alternativ till den behörighet som kan uppnås i gymnasieskolan och inom komvux. Deltagaren får därför heller inte betyg. I stället får deltagaren ett samlat studieomdöme och ibland också ett behörighetsintyg som visar om hon eller han vid folkhögskolan uppnått kunskaper motsvarande den behörighet som fås i det offentliga skolväsendet. Folkhögskolor och studieförbund erhåller också bidrag från landstingen. erhåller dessutom bidrag från kommunerna. Studieförbundens totala omsättning uppgick till medan folkhögskolorna omsatte . Varje folkhögskola och studieförbund beslutar sedan om sin verksamhet enligt de kriterier och riktlinjer som fastställt för användningen av statsbidraget. Allmän kurs svarade för totalt av den statsbidragsberättigade verksamheten vid folkhögskolorna. Ca 12 100 personer per termin deltog i allmän kurs . Det är en minskning med 600 deltagare jämfört med . Drygt 2 000 deltagare avslutade sina studier med intyg om grundläggande behörighet 2008. En undersökning gjord av visade att av både kvinnor och män studerade på högskola efter avslutad folkhögskoleutbildning. efter folkhögskolan var det av båda könen som studerat på högskola Begreppet eftergymnasial yrkesutbildning innefattar ett antal utbildningsformer med delvis olika verksamhetsmål och målgrupper. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är utbildning inom , kvalificerad yrkesutbildning, påbyggnadsutbildning inom vuxenutbildning, kompletterande utbildningar, vissa yrkesutbildningar inom folkbildningen och vissa utbildningar med verksamhetsstöd. Syftet med de eftergymnasiala yrkesutbildningarna är att svara mot arbetsmarknadens behov genom att kombinera teoretiska kunskaper och kunskap som genererats inom arbetslivet. Diagram 6.4 Andel studerande vid eftergymnasiala yrkesutbildningar Källa: , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Kompletterande utbildningar har delvis andra syften än övriga eftergymnasiala utbildningar. Utbildningsformen ska bl.a. tillgodose kompetensbehovet inom mycket smala områden, exempelvis konstnärligt skapande områden där det finns ett nationellt intresse av att bevara traditionella hantverks- och yrkeskunskaper. Lärare inom de olika utbildningsformerna kommer till stora delar direkt från arbetslivet. De flesta utbildningarna innehåller större eller mindre avsnitt förlagda direkt till arbetslivet. En indikator på utbildningarnas kvalitet och relevans är antalet personer som har arbete efter slutförd utbildning. Kvalitetssäkring, som tillsyn och uppföljning, görs på olika sätt och av olika myndigheter. Tabell 6.3 visar antal studerande i eftergymnasial yrkesutbildning . Antalet deltagare i kvalificerad yrkesutbildning har ökat och utbildningen hade 2008 ungefär 40 000 studerande. Diagram 6.5 Antalet studerande i eftergymnasial utbildning 20062008 Källa: , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Tabell 6.3 Antal studerande i eftergymnasial yrkesutbildning Källa: , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och Kvalificerad yrkesutbildning ska kännetecknas av såväl teoretiskt djup som en stark arbetslivsanknytning. Kvalificerad yrkesutbildning är en utbildningsform som präglas av arbetslivets medverkan i planering och genomförande. Kostnaderna för den kvalificerade yrkesutbildningen och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken uppgick till . Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning redovisade 20 305 årsstudieplatser vilket är en ökning med ca 900 årsstudieplatser sedan föregående år. Den höga volymen är ett resultat av de stora utbildningsomgångarna som startade som en engångssatsning och som når sitt maximala del- tagarantal 2008 och 2009 eftersom de flesta utbildningarna är långa. av de studerande är kvar i utbildningarna vilken är en liten ökning jämfört . Den statliga genomsnittkostnaden för en utbildningsplats för kvalificerad yrkesutbildning var 2008 vilket är ca en procents ökning jämfört med . Ungefär en tredjedel av utbildningstiden består av lärande i arbete och denna del av utbildningen finansieras av arbetslivet. För administrationen av statsbidraget användes 2008 . Kvalificerade yrkesutbildningar fanns i alla län 2008 utom . Storstadslänen hade flest utbildningar med med 137 och med 132 följt av län med 116. Därefter kom med 40, med 28 och med 26 utbildningar. De flesta utbildningar anordnas av kommuner eller privata anordnare. Störst andel utbildningar fanns inom området Ekonomi, administration och handel. Näst störst var Teknik och tillverkning, Hälso- och sjukvård följt av Socialt arbete samt Hotell, restaurang och turism. Antalet studerande har ökat med från drygt 38 000 studerande till 40 000 . Medelåldern inom kvalificerad yrkesutbildning är oförändrad, , vilket tyder på att många av de studerande har någon form av arbetslivserfarenhet före studierna. Totalt är könsfördelningen någorlunda jämn män och kvinnor, men indelat på utbildningsområde är tendensen densamma som för övriga utbildningsformer, dvs. att högst andel kvinnor återfinns inom omsorgsområdet och högst andel män finns inom teknik- och industriområdet. har det genomsnittliga antalet sökande per utbildningsplats ökat från 2,4 till 2,8. Av undersökning 2007 framgår att av de som examinerats hade arbete året efter avslutad utbildning, vilket är samma andel som . av dessa arbetade inom det område som utbildningen avser leda till, en ökning från föregående år. Resultatet visar på en god matchning mot arbetsmarknadens behov och är en indikator på god kvalitet. Under 20032006 ökade antalet kortare utbildningar, dvs. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildningar har dock efter 2007 och avstannat. De flesta utbildningar är upp till och den genomsnittliga längden på utbildningarna är . Enligt förordningen (2006:906) om kvalificerad yrkesutbildning som uppdragsutbildning kan sådan utbildning anordnas i de olika kvalificerade yrkesutbildningar som pågår. har 60 studerande gått hela utbildningar eller kurser som uppdragsutbildning, varav 44 kvinnor och 16 män. Uppdragsplatser finns inom områdena Hälso- och sjukvård, Ekonomi, administration och försäljning, Teknik och tillverkning och Samhällsbyggnad och byggteknik. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har tillsynsansvaret för såväl ordinarie utbildningar som uppdragsutbildningen. Lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken Försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken startade och verksamheten permanentades 2008. Förordningen (2008:48) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken trädde i kraft . Till huvudmän för utbildningen utsågs i och Hantverksråd. Under försöksverksamheten återfanns de flesta platser i . I och med att försöksverksamheten permanentades ställdes kravet att platserna skulle spridas över landet vilket också har skett. var det möjligt att inrätta drygt 87 årsstudieplatser inom lärlingsutbildningen vilka har fördelats på 143 studerande, varav 90 kvinnor och 53 män. Det statliga bidraget per årsstudieplats är och den totala kostnaden var nästan . Myndigheten för har fr.o.m. ansvar för utbildningsformen och godkänner utbildningsplanerna, utbetalar statsbidragen och har tillsynsansvaret för utbildningarna. Påbyggnadsutbildning inom komvux syftar till att ge vuxna en utbildning som ger förutsättningar för utveckling inom ett yrke eller som leder till ett nytt yrke. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 halvt till långa. Den genomsnittliga utbildningslängden är . Påbyggnadsutbildning ska planeras i samverkan med arbetslivet. Det finns även påbyggnadsutbildningar med nationellt fastställda kursplaner som syftar till att öka likvärdigheten i landet, bl.a. utbildning till yrkesförare, barnskötare, tandsköterska, trafiklärare eller elinstallatör med allmän behörighet. Påbyggnadsutbildningarna finansieras av kommunerna eller med statligt stöd efter ansökan hos . anvisades varav belastar 2008. tillkom ett statsbidrag på som i första hand riktades mot tandsköterskeutbildning med nationell kursplan. Medianvärdet för utbetalt statsbidrag 2008 var per utbildningsplats med en variation mellan för elinstallation allmän behörighet och för trafikflygare. Totalt gick 2 147 studerande 2008 på någon av de 28 påbyggnadsutbildningar som finansieras med statsbidrag enligt förordningen (2005:676) om statsbidrag till viss påbyggnadsutbildning. Jämfört med ökade antalet utbildningar med sex stycken. Av samtliga studerande gick på utbildningar med nationella kursplaner. Att det var så många beror på tillkomsten av elevassistent och tandsköterska som studieinriktning där av deltagarna återfanns. Flest studerande fanns på yrkesförarutbildningarna godstransporter och busstransporter. Drygt hälften av de studerande inom påbyggnadsutbildningen med statsbidrag 2008 är denna ökning beror på att fler platser fördelats till utbildningar till elevassistent, tandsköterska, omvårdnadsassistent, skötare och undersköterska inom akutvård. Genomsnittsåldern har ökat från med för såväl kvinnor som män. Könsskillnaderna är markanta inom traditionellt mansdominerade yrken, exempelvis studerade inga kvinnor till rörsvetsare samt möbel- och inredningssnickare. Ett motsatt förhållande gäller inom de yrken som är traditionellt kvinnodominerade som exempelvis barnskötare och yrkesvävare. Under /08 avbröt av de studerande sina studier medan av samtliga studerande fortsatte sina studier även Det kan jämföras med komvux där avbröt utbildningen . Kompletterande utbildningar ska tillgodose utbildningsbehov inom skiftande områden, t.ex. konst, dans, teater och musik, hälsa, friskvård och hudvård, hantverk samt flyg. Utbildningarna har en enskild huvudman, dvs. de anordnas inte av stat, kommun eller landsting. Utbildningarna är oftast avgiftsbelagda för de studerande. Staten ger olika slag av stöd beroende på hur utbildningarnas nationella värde bedömts. Kompletterande utbildningar inom dans/teater/musik, konst och design/mode fungerar i praktiken som förberedande utbildningar inför konstnärliga utbildningar vid högskolan. Statens finansiering av de kompletterande utbildningarna uppgick till . Mellan och minskade antalet studerande på dessa utbildningar . studerade kvinnor och män inom utbildningsformen, en könsfördelning som endast varierat . Totalt studerade 5 213 personer på kompletterande utbildningar vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Störst var minskningen i kategorin Ekonomi samt Kommunikation och media följt av Djurvård och Hantverk. Bland de utbildningar som ökat mest finns Flyg och Teknik. De studerande gick på sammantaget 257 olika utbildningar vilket är en ökning med 16 utbildningar jämfört med . Medelåldern var oförändrat varav återfanns i gruppen , (mer än 2007). fanns flest studerande inom områdena hudvård, hårvård, hälsa, hantverk och konst. beslutar om vilka utbildningar som ska erhålla statsbidrag, vilka utbildningar som ska berättiga till studiestöd och vilka som ska få stå under statlig tillsyn. Antalet utbildningar med enbart statlig tillsyn har ökat . hade tillsynsansvaret fram t.o.m. . Därefter övergick såväl ansvaret för fördelning av statsbidraget som tillsynsansvaret till Myndigheten för . fullföljde 3 481 studerande sin utbildning, vilken är en minskning jämfört med . En viss osäkerhet finns dock då siffrorna endast avser . Ansvaret för och administrationen av utbildningarna övergick till Myndigheten för fr.o.m. . Avsikten är att myndigheten ska få i uppdrag att i samverkan med intressenterna utreda hur kompletterande utbildningar ska regleras . Eftergymnasial yrkesutbildning inom folkbildningen Folkhögskolan genomför ett stort antal eftergymnasiala yrkesutbildningar. deltog totalt drygt 2 300 deltagare i folkhögskolans eftergymnasiala yrkesutbildningar, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Av deltagarna var kvinnor och män. Störst omfattning hade fritidsledarutbildningen. Utbildningar inom medieområdet samt områdena scenisk konst, kultur och friskvård var storleksmässigt också betydande.