prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8.4 Bidrag till vissa museer . beräknas anslaget till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 42 894 tkr prisnivå. 3Motsvarar 43 727 tkr prisnivå. Anslaget används för Riksutställningars förvaltningskostnader. Riksutställningar har till uppgift att främja utställnings- och konstbildningsverksamheten genom att förmedla och anordna utställningar, biträda med rådgivning och annan service samt i övrigt utveckla och förnya utställningen som medium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse. Tabell 10.19 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 8:5 Riksutställningar Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Anslaget minskas med till följd av en generell neddragning på i syfte att skapa utrymme för omprioriteringar inom kulturområdet. I enlighet med beräkningar i tidigare budgetproposition upphör det tillskott om som regeringen tillförde engångsvis för att täcka vissa kostnader relaterade till omlokaliseringen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen beräknar att anslaget minskar med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:5 Riksutställningar . beräknas anslaget till respektive . 10.6.6 8:6 Forum för levande historia 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 45 060 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 060 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för Forum för levande historia. Forum för levande historia ska arbeta med frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Verksamheten ska syfta till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Genom förmedling och kunskapsuppbyggnad ska verksamheten med stöd i forskning bedrivas i form av kulturverksamhet, seminarier, föreläsningar och debatt m.m. Tabell 10.21 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 8:6 Forum för levande historia Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:6 Forum för levande historia . beräknas anslaget till respektive . 10.6.78:7 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används till inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Den som anordnar en tillfällig utställning som ska visas i kan under vissa förutsättningar få en statlig utställningsgaranti. Utställningsgaranti får också lämnas för svenska kulturmanifestationer utomlands. prövar ansökningarna om utställningsgarantier. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 10.23 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 8:7 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:7 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål . beräknas anslaget till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten stöd till trossamfunds verksamhet och stödet till trossamfunden. Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom Trossamfund, utgiftsområde 17 9:1 stöd till trossamfund 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Dessutom har antagit mål för statens bidrag till trossamfund, som har införts i 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45): Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Statligt stöd till andra trossamfund än lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp. stöd till trossamfund (SST) fördelade ca som stöd till 22 trossamfund och samverkansorgan. Antalet personer som betjänas av de statsbidragsberättigade samfunden uppgick till ca 754 000 personer. Regeringens råd för kontakt med trossamfunden har fortsatt haft sammanträden och belyst aktuella frågor med koppling till trossamfunden. SST fick i regleringsbrevet i uppdrag att inom myndighetens ansvarsområde följa upp trossamfundens användning av beviljade statsbidrag . SST har inkommit med en återrapportering till regeringen (Ku2009/37/KT). Resultatet har analyserats i förhållande till de förutsättningar för stödet som framgår av lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Enligt SST:s bedömning innebär inte analysen något direkt förslag till förändring av förordningen men SST har lämnat förslag till modifiering av reglerna för användning av stödet i vissa delar. SST är en av de myndigheter som får projektmedel av regeringen för att motverka hedersrelaterat våld och hot om våld. kring samhällets grundläggande värderingar med de i myndigheten representerade trossamfunden. Genom samverkan mellan SST och trossamfunden behandlas angelägna frågeställningar kring bl.a. värderingar, respekt och tolerans. Den ökade efterfrågan på kunskap om trossamfunden och deras verksamhet och villkor i olika sammanhang har inneburit att SST i fortsatt omfattning är remissinstans när det gäller bl.a. utredningsförslag. Trossamfundens betydelse i krisberedskapen är mycket viktig och är uppgiften om att handlägga frågor om trossamfundens roll i krisberedskapssamordning inskrivet i myndighetens instruktion. Statens stöd till trossamfund bidrar till att främja den religiösa mångfalden i samhället. Stödet används i enlighet med målen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. 11.6.19:1 stöd till trossamfund 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 4 884 tkr prisnivå. 3Motsvarar 4 884 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för stöd till trossamfund. Nämnden har till uppgift att pröva frågor om statsbidrag till trossamfund samt ska handlägga frågor om trossamfundens roll i krisberedskapssamordning och ha kontakt med och samverka med andra myndigheter och organisationer i frågor som rör trossamfund. Tabell 11.3 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 9:1 stöd till trossamfund Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell neddragning på i syfte att skapa utrymme för omprioriteringar inom kulturområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 9:1 stöd till trossamfund . beräknas anslaget till respektive . 11.6.2 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget används för stöd till trossamfund. Målet för det statliga stödet till trossamfund är att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Förutsättningarna för att ett trossamfund ska få statligt stöd är att det bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och att samfundet är stabilt och har egen livskraft. Statligt stöd till trossamfund kan lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp till registrerade trossamfund. Under anslaget beräknas även medel till för kostnader för avgiftshjälp (se prop. 1998/99:124 s. 69 f.). Tabell 11.5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 9:2 Stöd till trossamfund Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 9:2 Stöd till trossamfund . beräknas anslaget till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar statens stöd på filmområdet: stöd till filmproduktion och filmkulturella åtgärder samt filmstöd. Tabell 12.1 Utgiftsutveckling inom Film, utgiftsområde 17 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen som omfattar filmområdet framgår av avsnitt 2.3. Statens insatser på filmområdet syftar till att främja produktion, distribution och visning av värdefull film, att bevara och tillgängliggöra filmarvet, liksom att verka för internationellt samarbete i dessa avseenden. Insatser som främjar ett brett utbud av film i hela landet, samt insatser riktade till barn och ungdomar, är särskilt prioriterade. Insatserna sker främst genom Stiftelsen . Visst stöd fördelas även genom . Stöd till värdefull svensk produktion och vissa stöd till distribution och visning av film i hela landet finansieras och regleras filmavtal mellan staten, filmbranschen och flera TV-före- tag. Vid sidan av avtalet ges även statligt stöd till olika filmkulturella insatser. Antalet biobesök var 2008 tillbaka i nivå , drygt 15,2 miljoner besök, efter en tillfällig minskning 2007. Besöken på svensk film minskade dock med och den svenska marknadsandelen föll till . Det är emellertid en nivå som i ett internationellt perspektiv är att betrakta som en hög inhemsk marknadsandel. fördelade till 19 regionala resurscentrum för film och video. Därutöver fördelas också medel till fyra regionala produktionscentrum inom ramen för filmavtalet. Det långsiktiga resultatet av arbete med skolbio är att många kommuner själva tagit över ansvaret. har därmed kunnat ändra huvudinriktning från att endast bidra till att initiera verksamheten, till att också utveckla skolbioverksamheten. /2008 bedrevs organiserad skolbioverksamhet i 176 av landets 290 kommuner, en siffra som står sig innan. Visningarna hade nästan en halv miljon besökare. har i uppdrag att främja distribution och visning av värdefull film. fördelades stöd till import och lansering av 23 utländska kvalitetsfilmer. Därutöver fördelades projektstöd för långsiktigt arbete med kvalitetsfilm till tre distributörer. Stöd till spridning av kort- och dokumentärfilm fördelas i samma omfattning som 2007, men numera framför allt i form av projektstöd. Det är mindre vanligt med stöd till enstaka titlar. Stöd fördelades till tio projekt . fördelade också stöd till sju visningsorganisationer och nio filmfestivaler. För att tillgängliggöra svensk film för syn- och hörselskadade fördelar medel till syntolkning och textning av biofilm och videogram. gavs stöd till textning på svenska till 11 biofilmer. I princip alla filmer på dvd svensktextas numera. Stöd gavs till 96 syntolkningar, varav 90 på biograf och de resterande 6 på dvd. filmarkiv har det nationella ansvaret att bevara film på filmbas, i huvudsak professionell spelfilm och dokumentärfilm avsedd för offentlig visning. Efter en nedgång i verksamheten, på grund av tillfälliga besparingar 2007, når mängden omkopierad film det uppsatta målet och arkivets nyttjande har ökat . är visningsverksamhet som har till uppdrag att hålla filmhistorien levande. Det är främst via dessa visningar som arkivfilmer görs tillgängliga. har verksamheten tappat besökare, främst beroende på att många äldre filmer nu också finns tillgängliga på dvd. Förhoppningen är dock att det allt större intresset för äldre film också kommer att öka intresset för att se filmerna i originalformat på biograf. är huvudman för filmarkivet i , som har till uppgift att bevara ickefiktiv film som upptagits på celluloid men som inte är avsedd för biografvisning. inkom totalt 249 samlingar till arkivet. medverkar till att svensk film kan visas på internationella festivaler. visades svensk långfilm på ca 220 filmfestivaler, dokumentärfilm på ca 80 festivaler och svensk kortfilm på ca 250 festivaler över hela världen. De mest betydelsefulla filmfestivalerna är , och . har ett ökat intresse för svensk film synts i bl.a. och . Till dessa länder såldes fyra svenska filmer, att jämföra med ett snitt om en film , . De statliga insatserna på området bidrar till att öka bredden och mångfalden i filmutbudet och att stimulera filmkulturen i landet. presenterade en handlingsplan för visningsområdet. Denna har lett till förändringar av distributions- och visningsstöden för att bättre nå målen. Hur resultatet utfaller kommer att synas i nästa års redovisning. har ökat nivåerna på produktionsstöden till enskilda filmer i syfte att höja kvaliteten. Detta har emellertid medfört att tvingats minska antalet produktioner som får stöd, från 2006 till 14 stycken 2008. utvärdering visar att långfilmernas budgetar har ökat, liksom stödintensiteten. Utvärderingen visar också att filmer har uppnått högre recensionsbetyg, fler besök per film samt ett större internationellt intresse. MEDIA 2007 ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Det omfattar stöd till utveckling, distribution och marknadsföring av europeisk film. Den totala budgeten för perioden 20072013 är , varav utgör stöd. fördelades ca i stöd från programmet, varav svenska projekt erhöll ca den högsta summa som har tilldelats . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fortsätter att hävda sig väl vad gäller resultaten i MEDIA 2007. ökade stödsumman som tilldelats svenska sökanden. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till svensk filmproduktion m.m. enligt filmavtal samt stöd till filmkulturella åtgärder utanför avtalets ram. Syftet med filmstödet är att främja värdefull svensk filmproduktion, spridning och visning av värdefull film, samt bevarandet och tillgängliggörandet av filmer och material av kulturhistoriskt intresse. Syftet är också att verka för internationellt samarbete i dessa avseenden samt att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. Under anslaget beräknas även medel för filmstöd. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 12.3 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 10:1 Filmstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Anslaget ökar med för att finansiera verksamheten vid i . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 10:1 Filmstöd . beräknas anslaget till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och unga mot skadligt innehåll i massmedierna. Till området hör , , och , och TV, samt , (Budgetförslagen avseende , , Radio- och TV- verket och och TV redovisas under utgiftsområde 1). Tabell 13.1 Utgiftsutveckling inom Medier, utgiftsområde 17 11:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och 11:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 11:4 Forskning och dokumentation om medieutveck- 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet för området är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/2009:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09: KrU1, skr 2008/09:92). Verksamheten i programföretagen (), () och () ska präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Sändningarna ska vara tillgängliga i hela landet och programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Programföretagen ska beakta programverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och ge utrymme åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. Hänsyn ska tas till mediets särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. 13.4.1 Radio och TV i allmänhetens tjänst Den nuvarande tillståndsperioden för (), () och () gäller . Programföretagen följer upp hur uppdraget genomförts i redovisningar, som lämnas till () och och TV. Regeringen har överlämnat propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195) till . I propositionen läggs förslag till villkor och riktlinjer som ska gälla under kommande tillståndsperiod för radio- och tv-verksamheten i allmänhetens tjänst. Därvid har programföretagens redovisningar beaktats. och TV har i uppdrag att granska programföretagens redovisningar och bedöma hur företagen har uppfyllt uppdraget i allmänhetens tjänst. rapporter inkom till . helhetsbedömning är att SR, SVT och UR, enligt redovisningarna, har uppfyllt sina uppdrag . När det gäller SR konstaterar nämnden att företaget inte har haft någon nyhetsverksamhet för barn , varför nämndens slutsats är att SR inte har uppfyllt sitt uppdrag i det avseendet. Avseende SVT har nämnden på vissa områden funnit att ett enskilt villkor inte är uppfyllt eller att redovisningen inte ger ett tillräckligt underlag för att nämnden ska kunna dra slutsatsen att det är uppfyllt. Dessa områden är barn och unga inom språkliga minoriteter och teckenspråksverksamheten för barn och unga, samt nyheter och samhällsbevakning. I övrigt efterlyser nämnden klargöranden när det gäller vissa delar av redovisningen från alla tre programföretagen. Radio- och tv-verksamheten i allmänhetens tjänst har som nämnts ovan behandlats i propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195). Utifrån rapporter bedömer regeringen att SR, SVT och UR i huvudsak uppfyller sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen när det gäller de områden där nämnden har pekat på brister. Kommersiell radio bidrar till mångfald och konkurrens på radioområdet. redovisade utredningen om kommersiell radio sitt slutbetänkande Kommersiell radio nya sändningsmöjligheter (SOU 2008:96). En utgångspunkt för utredningens arbete var att en livskraftig kommersiell radio är viktig för mångfald och konkurrens på hela radioområdet. För att uppnå detta behöver den kommersiella radion förutsättningar som kan bidra till att branschen kan utvecklas av egen kraft och vara ett attraktivt publik- och annonsmedium. Betänkandet innehåller förslag om ett nytt regelverk för tillståndsgivning för analoga kommersiella radiosändningar. Förslagen i betänkandet har remissbehandlats och utgör underlag för arbetet med den nya radio- och tv-lagen. Regeringen har för avsikt att återkomma med en proposition . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förslagen i rapporten har remissbehandlats . Förslagen i Radio- och har remissbehandlats och utgör underlag för arbetet med den nya radio- och tv-lagen. Regeringen har för avsikt att återkomma med en proposition . Utvecklingen av digitala sändningstekniker för ljudradio skapar möjlighet att förbättra tillgängligheten och öka mångfalden i programutbudet. 13.4.3 Lokal icke-kommersiell radio och tv Lokal icke-kommersiell radio och tv bidrar till yttrandefrihet och mångfald inom medieområdet genom att möjliggöra för olika intressen och åsikter att göra sig hörda i samhällsdebatten. Närradion är de lokala ideella föreningarnas radio och finns det ca 900 föreningar som har sändningstillstånd. Dessa fördelas på 149 sändningsorter som i de flesta fall omfattar en kommun. Det finns 28 förordnade lokala kabelsändarföretag i . Radio- och fick 2007 i uppdrag att kartlägga och dokumentera dagens situation för icke-kommersiell radio och tv. Verket skulle också analysera framtidsförutsättningarna för dessa medier samt lämna förslag till eventuella förändringar. lämnade Radio- och och när-tv i fokus till . Den innehåller bland annat förslag om att avskaffa det s.k. riksförbudet, vilket ger möjlighet för närradiostationerna att sända vad de önskar, oavsett om det är fråga om egenproducerade program eller centralproducerade program. Vidare föreslås att det ska bli lättare att få utvidgade sändningsområden för närradion, vilket är en anpassning till föreningslivets alltmer kommunöverskridande har Radio- och följt utvecklingen av digital radio och i dialog med branschen tagit fram underlag för att bedöma olika tekniker. Myndigheten redovisade rapporten , i vilket arbetet redovisas.