prop · GX0334 · 2009-10-21 00:00:00 — Därutöver kommer , inom ramen för det nationella målet, att genomföra utsläppsminskande åtgärder i andra länder, såsom gröna investeringar i utvecklingsländer eller insatser i andra EU-länder. Det nationella delmålet för 20082012 ligger fast. Detta innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser ska vara lägre än utsläppen . Användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas , vilket har stor betydelse för bebyggelsens klimatpåverkan. Regeringen avser att stegvis öka energieffektiviteten i transportsystemet, bryta fossilberoendet och därigenom minska klimatpåverkan. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162) presenterade regeringen en handlingsplan för en fossiloberoende fordonsflotta , vilken omfattar såväl skatteförslag som satsningar på förnybara drivmedel och alternativa tekniker. Med dessa och nedan redovisade mål och åtgärder för hållbar energi och hållbara transporter är regeringens inriktning att har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. 2009/10:34 28 Hållbar energi Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301) har en rad nya mål för förnybar energi satts upp för . Andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på inom direktivet om främjande av förnybar energi (dir. 2009/28/EG). Användningen av förnybar energi ökar i alla sektorer beroende på en rad olika åtgärder, framförallt som en effekt av koldioxidskatten och elcertifikatsystemet. andel förnybar energi i förhållande till slutlig energianvändning har ökat stadigt och uppgick år . Bioenergi och vattenkraft står för den största delen. har fastställt att målet för förnybar el inom ramen för elcertifikatsystemet innebär en ökning med till 2016 jämfört med nivå. Regeringen har gjort bedömningen (prop. 2008/09:163) att ett nytt mål bör sättas motsvarande en ökning med jämfört med läget . producerades totalt förnybar el inom ramen för elcertifikatsystemet, vilket bedöms vara i takt med målsättning . Det största bidraget stod den biobränslebaserade elproduktionen för. Vindkraften ökade mest, jämfört med föregående år. Förnybara drivmedel utgjorde av transporternas energianvändning, i första hand via låginblandning i bensin och diesel, motsvarande , en ökning med innan. För vindkraften har satt upp ett planeringsmål på till 2015. har beslutat om en nationell planeringsram för vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på varav till lands och till havs. I propositionen Prövning av vindkraft (prop. 2008/09:146) föreslås flera ändringar för att underlätta utbyggnaden av vindkraft samt minska de administrativa kostnaderna och öka förutsägbarheten för företagen utan att sänka kraven på en rättssäker och noggrann handläggning. Ett exempel på föreslagna ändringar är att den samlade prövningen av vindkraftverken föreslås ske vid miljötillståndsprövningen och att de nuvarande kraven på detaljplan och bygglov i huvudsak tas bort. Ett annat förslag på ändrade regler är att frågor om ledningsdragning som har tillståndsprövats enligt inte ska behöva prövas i ett ärende om nätkoncession för linje. 2009/10:34 29 En mer effektiv energianvändning kan bidra till minskad klimatpåverkan. Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301) antogs ett nationellt sektorsövergripande energieffektiviseringsmål. Målet innebär att energiintensiteten uttryckt i termer av energianvändning per BNP ska minska jämfört med . I nämnda proposition presenterade regeringen även en nationell handlingsplan för energieffektivisering, vilken ska bidra till att uppnå det nationella energiintensitetsmålet samt det mål om 9 procents energibesparing i förhållande till det årliga energianvändningsgenomsnittet 20012005 som följer av direktivet om slutlig energianvändning och energitjänster (dir. 2006/32/EG). I budgetpropositionen avsatte regeringen för fortsatta insatser för energieffektivisering på lokal och regional nivå respektive insatser för hållbar energianvändning. Inom ramen för detta arbete har bl.a. presenterat flera konkreta verktyg och program för energieffektivisering i små och medelstora företag, vilket finns utformat för den energiintensiva industrin och som visat på mycket goda resultat. Insatserna omfattar även exempelvis åtgärder för att främja marknadsintroduktion av energieffektiv teknik (särskilt i bostäder och lokaler) och energi- och klimatrådgivning. I budgetpropositionen tillförs dessa åtgärder ytterligare . Därtill avsätter regeringen för finansiering av ett femårigt program för energieffektivisering , som en förstärkning och breddning av energieffektiviseringsinsatserna, utöver dagens politik. Programmet innehåller förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, insatser för information, rådgivning, stöd för teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik (särskilt för vägtransport och areella näringar), nätverksaktiviteter samt införande av ett stödsystem med energikartläggningscheckar. Hållbara transporter I den transportpolitiska målpropositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93), som antog , framgår att transportpolitiken är en viktig del av regeringens politik för fler jobb och växande företag. Utsläppen av koldioxid från inrikes transporter utgjorde av de samlade utsläppen i . Kraftfulla åtgärder behövs för att reducera utsläppen från transportsektorn. Regeringen avser att stegvis öka energieffektiviteten i transportsystemet, bryta fossilberoendet och därigenom minska klimatpåverkan. För att stimulera och öka takten i en övergång till en mer miljöanpassad fordonspark föreslogs i propositionen En sammanhållen klimat och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162) bl.a. att nya miljöbilar befrias från fordonsskatt . miljöbilspremien, som infördes för att påskynda ett marknadsgenomslag för miljöbilar i , ersätts därmed med en långsiktig skattebefrielse. Förslaget bör enligt regeringen träda i kraft , men gälla retroaktivt och tillämpas för bilar som tas i bruk fr.o.m. . En skillnad jämfört med miljöbilspremien är att skattebefrielsen inte bara gäller bilar som köps av privatpersoner utan även de som köps av företag, t ex förmånsbilar. Miljöbilspremien har haft den eftersträvade kraftfulla effekten, när miljöbilspremien infördes fanns det cirka 68 000 miljöbilar i , är antalet 228 000. av nybilsförsäljningen utgörs av miljöbilar. 2009/10:34 30 Genom förordningen (2009:1) om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters bilar och bilresor, skärptes från miljökraven ytterligare och det infördes långtgående trafiksäkerhetskrav. Huvudregeln är nu att alla personbilar som statliga myndigheter köper in eller leasar ska vara miljöbilar. Miljöteknik I budgetpropositionen föreslår regeringen, inom ramen för ett nytt femårigt program för energieffektivisering (20102014) förstärkta satsningar för att genom teknikupphandling och angränsande åtgärder för marknadsintroduktion främja utveckling, användning och spridning av ny energieffektiv teknik. Tonvikt läggs på energieffektiva vägtransportfordon samt energieffektiva maskiner inom de areella näringarna. Eftersom utvecklingen av städer och tätorter har en stor inverkan på både klimat, konkurrenskraft och livskvalitet tillsatte regeringen Delegationen för hållbara städer. Delegationen har ett brett uppdrag att verka för hållbar stadsutveckling. Genom användande av integrerad, hållbar stadsplanering och ny miljöteknik kan städernas miljöpåverkan minskas som attraktiva och konkurrenskraftiga miljöer skapas. Delegationen tar bland annat upp frågor kring hur ökad privat och offentlig samverkan kan uppnås samt hur kompetens kring arkitektur och stadsplanering ytterligare kan stärka och vara en del av klimatrelaterad miljöteknikexport. Delegationen hanterar och beslutar vidare om det ekonomiska stöd till utveckling av hållbara städer som infördes . Sammanlagt finns tillgängliga för stöd till stadsutvecklingsprojekt som visar en särskilt stor potential för att minska klimatpåverkan, och som kan åstadkomma internationellt framstående attraktiva och hållbara stadsmiljöer att användas i demonstrationssyfte för att understödja samverkan och export. Den svenska kompetensen kring hållbar stadsutveckling och miljöteknik presenteras internationellt genom konceptet SymbioCity, som tagits fram av i samverkan med och miljötekniksektorn. Regeringen och ett flertal myndigheter deltar också i olika internationella samarbeten kring hållbar stadsutveckling, bland annat i EU:s informella samarbete på området, FN:s UN-HABITAT samt . Ett särskilt samarbete med kring miljöteknik och hållbar stadsutveckling har inletts. För detta har en särskild samordnare utsetts av regeringen. Regeringen arbetar aktivt för ett ökat internationellt samarbete också inom andra områden kring miljö- och energiteknik, bl.a. har avtal ingåtts med , och . 2009/10:34 31 Klimatsatsning i utvecklingssamarbetet Inom det internationella utvecklingssamarbetet har regeringen aviserat en särskild klimatsatsning om . Målet är främst att på ett effektivt sätt bidra till långsiktiga insatser för anpassning till klimatförändringarna i de fattigaste länderna, men också att bidra till utvecklingsländernas åtgärder för att begränsa halten av växthusgaser, bl.a. genom ökad energieffektivisering, ökad tillgång till bättre teknik och alternativa energikällor samt återbeskogningsprojekt. Främst ska bidrag ske genom befintliga multilaterala initiativ men även i det bilaterala samarbetet, där står i fokus. Regeringen tillsatte en internationell kommission för klimatförändring och utveckling. Syftet var att sätta ökat fokus på kopplingen mellan klimatförändringarna och utvecklingen i fattiga länder. En central uppgift var att säkerställa att framtida bistånd tar hänsyn till klimatpåverkan och risken för katastrofer i utvecklingsländerna. Resultatet av kommissionens arbete presenterades . Kommissionen har fokuserat på anpassning till klimatförändringarna och dess kopplingar till riskreducering. I sin slutrapport framhåller kommissionen att anpassning är kontextspecifikt samt att det i arbetet för att bemöta klimatförändringarna är centralt att lyfta den lokala nivåns betydelse och den mänskliga dimensionen av anpassning till klimatförändringarna. Utvecklingssamarbetet bör användas katalytiskt för att generera andra typer av finansiering för anpassning; bistånd och icke-bistånd, offentliga och privata medel. Kommissionen menar att inga nya mekanismer och institutioner behövs, utan att styrning och samordning av de existerande måste stärkas. Havspolitik antog propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299). Inriktningen är att havets och kustområdenas resurser ska nyttjas hållbart så att ekosystemen bevaras och restaureras som havsanknutna näringar kan utvecklas, växa och bidra till att stärka konkurrenskraft. I propositionen presenterar regeringen bl.a. verktyg för att stödja utvecklingen av befintliga och nya verksamheter med anknytning till havet. Regeringen anger vidare prioriterade åtgärder som krävs för att öka sysselsättningen och utveckla företagsamheten och infrastrukturen inom de maritima näringarna. Miljöanpassat omhändertagande giftfria och resurssnåla kretslopp Regeringen presenterade en proposition om kemikalieregistrering (prop. 2007/08:80), med förslag till ändringar i de svenska kemikaliebestämmelserna när EU:s nya kemikalielagstiftning Reach Genom Reach stärks skyddet för människors hälsa och miljön, som den europeiska kemikalieindustrins konkurrenskraft förbättras och utvecklingen av alternativa och säkrare ämnen främjas. Regeringen har dessutom påbörjat ett arbete med att omhänderta slutbetänkande som överlämnades . I detta arbete ingår förslag till en organisation för effektiv tillsyn över hur Reach och övrig kemikalielagstiftning följs. En harmoniserad lagstiftning tillsammans med en effektiv tillsyn skapar förutsättningar för en god konkurrens för de berörda aktörerna som i detta fall är framför allt kemikalieindustrin. 2009/10:34 32 Effektiva styrmedel Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är av central betydelse för att framtida mål på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Olika ekonomiska styrmedel ger olika incitament och för att de ska vara effektiva måste de samordnas. En viktig utgångspunkt för miljöpolitiska styrmedel är att de, i möjligaste mån, ska utformas så att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan. De ska i största möjliga utsträckning vara kostnadseffektiva, teknikneutrala och administrativt enkla. Regeringen har i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162) aviserat vissa strukturella förändringar av skattesystemet, i syfte att göra det enklare att genomföra träffsäkra och ändamålsenliga styrmedelsförändringar. Med utgångspunkt i den förändrade skattestrukturen har regeringen aviserat skatteförslag som bedöms minska utsläppen av växthusgaser samt bidra till att målen för andel förnybar energi och ökad energieffektivisering kan uppnås. För att undanröja eventuella informations- och kunskapsbrister bör skatter och utsläppshandel eller andra marknadsbaserade styrmedel kompletteras med andra styrmedel för att den svenska klimat- och energipolitiken ska förverkligas. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:163) presenterades principer för och kompletterande åtgärder som behövs för att undanröja informations- och kunskapsbrister inom olika sektorer så att de marknadsbaserade styrmedlen ges förutsättning att fungera bättre. Arbetet med att undanröja kunskapsbrister på klimat- och energiområdet utvecklas successivt från övergripande information om klimatfrågan till mer specifik information och rådgivning till hushåll, fastighetsägare och företag inom olika branscher, kring potentialer och åtgärder för att minska energianvändningen och därigenom klimatpåverkan. Ett stödsystem för energikartläggning i små- och medelstora företag inrättas och förbättrade informationsportaler utvecklas för bl.a. byggnadssektorn. Regeringen främjar även möjligheterna att i detta arbete mobilisera och ta till vara den kunskap och handlingskraft som finns spridd hos olika aktörer i samhället på lokal och regional såväl som central nivå. är en nyckelaktör för att driva arbetet med miljökrav vid offentlig upphandling framåt. Arbetsmetoder och kvalitetssäkring av hur miljökriterier tas fram och uppdateras har ytterligare utvecklats. I och med den pågående ekonomiska krisen har ytterligare fokuserat på att ta fram vägledningar till offentliga upphandlare som möjliggör en kombination av ekonomisk och miljömässig vinst. har fortsatt att införa s.k. spjutspetskriterier i sitt arbete med miljökrav vid offentlig upphandling. Detta arbete innebär att miljökrav delas in i tre olika nivåer där den högsta nivån av miljöprestanda (spjutspetsnivå) försöker tangera den bästa miljötekniken som är tillgänglig på marknaden. På detta vis ges upphandlare möjlighet att stimulera marknaden till miljöinnovationer genom att ge fördel för dessa varor och tjänster i upphandling. har initierat ett s.k. innovationsforum, där olika intressenter möts för att diskutera utformningen av ett lämpligt spjutspetskriterium som är eftersträvansvärt och möjligt att uppnå. beslutade regeringen om en förordning om energieffektiva åtgärder för myndigheter. Här ställs bl.a. krav som ger ytterligare incitament för myndigheter att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. 2009/10:34 33 3.5 Enklare och mer lönsamt att driva företag 14. Skapa ett mer konkurrenskraftigt företagsklimat och stimulera privata initiativ genom regelförenkling Riktlinje 15. Främja en mer företagsvänlig kultur och att skapa gynnsamt klimat för små och medelstora företag strävar efter att ska ha bästa företagsklimat. Den ekonomiska utvecklingen i är beroende av förutsättningarna för företag att starta, överleva och växa samt hur väl innovationspotentialen tas till vara. Mot bakgrund av konjunkturläget är det särskilt viktigt att understödja utvecklingen av företagandet i och prioritera åtgärder för att stimulera fler företag att växa. I syfte att stärka företagens möjligheter att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen att utarbeta en internationaliseringsstrategi med särskilt fokus på små och medelstora företag. Internationaliseringsstrategin ska leda till att fler små och medelstora företag vågar ta steget till internationalisering. Detta sker bl.a. genom en genomlysning av samtliga statliga åtgärder där det säkerställs att insatser är anpassade för de små och medelstora företagens behov. Arbetet med att skapa bättre villkor för företag, inklusive regeringens regelförenklingsarbete, har fortsatt . Åtgärder vidtas för att underlätta för mindre företag att delta i offentlig upphandling. Politiken handlar också om att förbättra trygghetssystemen för företagare, stimulera kvinnors företagande och öka tillgången till kapital m.m.. Beträffande finansiering av nya, små och medelstora företag är ambitionen att samordna resurser, säkerställa geografisk närvaro, och tydligare definiera statens insatser på området. startades drygt 58 400 nya företag i , vilket i stort sett är oförändrat jämfört med . Antalet företag startade av män minskade som antalet företag som startades av kvinnor ökade . Andelen av de nystartade företagen 2008 som startades av enbart kvinnor var och andelen företag som startades gemensamt av män och kvinnor var . Enklare att driva företag . 2009/10:34 34 Regeringens synsätt på regelförenklingsarbetet understryker sambandet mellan regelförenkling, tillväxt i ekonomin och ökad sysselsättning. Det omfattande regelförenklingsarbete som inleddes har resulterat i att de verktyg som krävs för ett systematiskt regelförenklingsarbete nu är på plats. kan regeringen se ett trendbrott att de administrativa kostnaderna för företag minskar. Minskningen är dock endast ett steg i rätt riktning mot regeringens ambitiösa målsättning om att 2010 ska företagens administrativa kostnader ha minskat jämfört med . Regeringen lämnade skrivelsen Regelförenklingsarbetet (skr. 2008/09:206) till . I skrivelsen redogörs för regeringens regelförenklingsarbete som omfattar över 940 åtgärder. genomfördes eller avslutades drygt 290 förenklingsåtgärder. Regeringen lämnade ett nytt uppdrag till departementen och vissa statliga myndigheter att ta fram ytterligare underlag för regeringens handlingsplan avseende regelförenkling 2009. Ett arbete pågår avseende bl.a. processen runt den handlingsplan (dnr N2008/4837/MK) som ligger till grund för skrivelsen i syfte att nå större effektivitet och snabbare resultat avseende åtgärder m.m. I denna tydliggörs bland annat att de administrativa kostnaderna som följer av ett lagstiftningsförslag redovisas. Vidare säkerställs genom förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning att det viktiga fortgående arbetet med konsekvensutredningar av förslag till nya eller ändrade regler genomförs på likartat sätt i hela regelgivningskedjan. Ett regelråd inrättades 2008. Rådets uppgift är bl.a. att under regeringens och myndigheters beredningsprocess av lagar, förordningar och föreskrifter säkerställa att konsekvensutredningar håller erforderlig kvalitet. ska också granska utformningen av förslag till nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Rådet ska arbeta för att skynda på regelförenklingsarbetet. Rådets arbete ska utvärderas . har per avgett yttrande över 135 förslag till nya eller ändrade regler. Av dessa har 61 tillstyrkts. Rådet har i 45 fall helt avstyrkt föreslagen reglering. I 61 fall har Rådets granskning utmynnat i kritik mot kvaliteten på genomförd konsekvensutredning. Riktlinjer för arbetet med konsekvensutredningar i samt Riktlinjer för överlämnande av underlag till regelrådet som tillämpats från respektive kommer att ligga till grund för utvärderingen om arbete med konsekvensutredningar. Arbetet med mätningar av företagens administrativa kostnader är centralt i regelförenklingsarbetet och sker i nära samråd med näringslivet. har på regeringens uppdrag uppdaterat vissa äldre mätningar. Resultat från mätningarna kan bl.a. användas för att simulera de administrativa kostnaderna i samband med framtagande av nya föreskrifter. är ett av de få länder som kan simulera kostnaderna. För närmare information om mätningarna hänvisas till skr. 2008/09:206. lämnade ett förslag om minskat uppgiftslämnande för företag genom ökad samordning mellan statliga myndigheter (dnr N2009/4509/MK). Utgångspunkten för regeringsuppdraget var att företagen bara ska behöva lämna en uppgift en gång till statliga myndigheter. Övriga myndigheter ska därefter inte behöva hämta in samma uppgift från företaget utan uppgiften ska vara tillgänglig för alla myndigheter. 2009/10:34 35 Enklare redovisningsregler som beräknas sänka företagens kostnader bereds i . Arbetet är främst inriktat på mindre företag och på att en proposition ska kunna beslutas /2010. I delbetänkandet Aktiekapital i privata aktiebolag (SOU 2008:49) föreslås att kravet på lägsta aktiekapital i privata aktiebolag sänks. Arbetet i är nu inriktat på att en proposition ska beslutas /2010. Ökad tillgång till kapital Den pågående finanskrisen har tillfälligt ökat behovet av marknadskompletterande insatser när det gäller investeringar och rörelsekapital för den löpande verksamheten. Bland annat har situationen inom banksektorn gjort att bankerna inte kunnat möta den ökade efterfrågan på krediter bland landets nya samt små- och medelstora företag. Regeringen har därför gjort stora insatser för att möta företagens efterfrågan på kapital, bland annat genom att ge ett kapitaltillskott med och besluta om en större flexibilitet i bolagets långivning. Det innebär bland annat att fått möjligheter att finansiera en större andel av små och medelstora företags kapitalbehov. Vidare har projekt godkänts i flertalet av strukturfondsregioner som med hjälp av EU-medel samt nationell och regional medfinansiering syftar till att öka tillgången till riskkapital för små och medelstora företag. Även efterfrågan på exportkrediter har ökat markant under krisen. Som en följd av detta beslutade i enlighet med regeringens förslag att öka kapaciteten hos AB () genom dels ett kapitaltillskott, dels en skapad möjlighet att mot marknadsmässiga villkor ta upp lån i Riksgälden, vilket skedde i propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86). bemyndigade därmed regeringen att genom utfärda en låneram till AB om och en kreditgarantiram för upplåning upp till högst . höjdes ramen för de exportkreditgarantier som ställs ut av () (prop. 2008/09:86). I budgetpropositionen har regeringen föreslagit en ytterligare höjning av EKN:s ram för exportgarantier från till samt en förlängning av SEK:s låneram på och kreditgarantiram för upplåning till högst (jämfört med ). Rådgivning till företagare . 2009/10:34 36 En översyn har gjorts av de statligt finansierade företagsrådgivningsinsatserna . I uppdraget ingick bland annat att analysera utformningen av rådgivningen riktad till företagare och potentiella företagare, om överlappningar eller undanträngning av privata aktörer förekommer, samt föreslå hur den statliga styrningen av rådgivningsinsatserna kan effektiviseras. Frågorna bereds nu inom . Ambitionen är att tydligare definiera statens åtagande och åstadkomma en effektivisering och samordning av rådgivningsinsatserna samt öka inslaget av privata utförare.