prop · GX0380 · 2009-12-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:80 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås omfattande ändringar i regeringsformen. föreslås även ändringar i vallagen (2005:837) och kommunallagen (1991:900) samt en rad följdändringar i bl.a. riksdagsordningen. I regeringsformen föreslås ändringar av bestämmelserna om regeringen, kontrollmakt, normprövning och domstolarnas Dessa ändringar innebär bl.a. att en ny bestämmelse om obligatorisk omröstning om statsministerns stöd i efter ett val införs, att rätt att få tillgång till handlingar i sin granskningsverksamhet utvidgas, att uppenbarhetskravet vid lagprövning tas bort och att domstolarnas självständiga ställning markeras. Bestämmelserna om domstolarna samlas i ett eget kapitel. I regeringsformens bestämmelser om de grundläggande fri- och rättig- heterna föreslås flera ändringar som syftar till att stärka och tydliggöra enskildas skydd mot intrång i fri- och rättigheterna från det allmännas sida, bl.a. genom en ny bestämmelse om skydd för enskilda mot bety- dande integritetsintrång som innebär övervakning eller kartläggning. Vidare föreslås en ändring i bestämmelsen om egendomsskyddet som innebär att huvudprincipen om full ersättning vid expropriation och annat sådant förfogande tydliggörs. Det föreslås även en ändring i bestämmel- sen om diskrimineringsskydd som innebär att grundlagsskyddet utvidgas till att omfatta missgynnande med hänsyn till sexuell läggning. Regleringen av fri- och rättighetsskyddet kompletteras också med en bestämmelse om skydd för forskningens frihet och en bestämmelse om att en rättegång ska vara rättvis och genomföras inom skälig tid. När det gäller frågor om val till och fullmäktige i kommuner och landsting föreslås bl.a. vissa ändringar som främst har till ändamål att öka väljarnas möjligheter att påverka vilka personer som representerar Prop. 2009/10:80 dem i och att stärka deras inflytande över dagordningen i de kommunala beslutande församlingarna. Förslagen innebär bl.a. att kommunallagens bestämmelser om kommunala rådgivande folkomröst- ningar med anledning av s.k. folkinitiativ ändras så att det blir tillräckligt med ett stöd av en tredjedel av fullmäktiges ledamöter för att en sådan folkomröstning ska hållas. höjs kravet på andelen initiativ- tagare från minst fem till av de röstberättigade. På det kommunala området föreslås även att fullmäktige ges vissa möjligheter att besluta om extra val mellan två ordinarie val. Vidare ändras vallagens bestämmelser om personval genom att spärren för personrösterna i riks- dagsvalet sänks från . När det gäller kommunerna och landstingen föreslås i regeringsformen ändringar som syftar till att den särskilda ställning som dessa och den kommunala självstyrelsen har ska komma till tydligare uttryck. Ändring- arna innebär bl.a. att bestämmelserna samlas i ett eget kapitel och att det införs en proportionalitetsprincip som ålägger lagstiftaren en skyldighet att undersöka om det ändamål som en reglering avser att tillgodose kan uppnås på ett för det kommunala självbestämmandet mindre ingripande sätt. När det gäller regeringsformen föreslås härutöver en rad ändringar i bestämmelserna om normgivningsmakten och finansmakten, i bestäm- melserna om överlåtelse av beslutanderätt till internationella organ och i regleringen som ska gälla i krig och krigsfara. Dessutom föreslås att det i bestämmelserna om statsskickets grunder uttryckligen anges att är medlem i Europeiska unionen och deltar i internationell samarbete inom ramen för och . För att skapa utrymme för en reglering som ger en ny regering bättre förutsättningar att påverka innehållet i sitt första budgetförslag efter ett val föreslås vidare att valdagen flyttas från den tredje till den andra sön- dagen . Vid sidan av de sakliga ändringar som föreslås i regeringsformen före- slås även språkliga och redaktionella ändringar i syfte att göra regleringen mer överskådlig och tydligare och för att göra lagtexten könsneutral. Ändringarna i regeringsformen och övriga lagar föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i regeringsformen ................... Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1975:1339) om 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän .......................... 2.7Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) 76 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (1994:261) om Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) ........... Ärendet och dess beredning ........................................................... Regeringsformens språk och struktur............................................. Regeringsformens språk moderniseras............................ Personvalsinslaget i valsystemet ..................................... 5.1.1Spärren för personröster i riksdagsvalet sänks 85 5.1.2Upplysning om personvalet lämnas på Proportionaliteten vid val till Extra val efter beslut av fullmäktige ............... Den fria nomineringsrätten utreds ................................... Rådgivande nationella folkomröstningar ........ Folkomröstningar om vilande förslag till Förutsättningarna ..för kommunala folkinitiativ ändras 7 Förhållandet mellan ............................regeringen och Prövning ...........................av regeringsfrågan efter val Domstolarna och förvaltningen.................................................... 8.1Regeringsformens bestämmelser om rättskipning och Bestämmelser om rättskipningen och förvaltningen delas upp i olika kapitel .......... Regleringen om rättskipningen ..................... Regleringen om förvaltningen....................... Regleringen av domstolarnas oberoende........................ 8.2.3Behörighetsreglerna i de högsta domstolarna ändras 129 Utnämning av ordinarie domare..................................... Uppgiften att utnämna ordinarie domare....... Utnämningsförfarandet regleras i lag............ Ett gemensamt utnämningsförfarande för alla domaranställningar införs....................... Närmare om det framtida 8.4Prövning av frågor som rör ordinarie domares anställning, m.m............................................................. Ordinarie domare utom ledamöterna i de Prövningen av frågor som rör anställningen för ledamöterna i de högsta domstolarna ...... Förhandskontroll genom Lagrådet ................ 8.5.3Uppenbarhetskravet vid lagprövning tas bort145 Vissa fri- och rättigheter ............................................................... Vissa frågor om diskrimineringsskyddet........................ Begreppet ras tas bort ur regeringsformen .... 9.2.2Diskriminering på grund av sexuell läggning153 En rättvis rättegång inom skälig tid................................ 9.4.2Bestämmelsen om egendomsskyddet ändras.165 Andra frågor om grundlagsskydd................................... Skyddet för den personliga integriteten i Det allmänna ska verka för att barns rätt tas till vara..................................................... Målsättningsstadgandet om de nationella En bestämmelse om forskningens frihet 10 Internationella frågor .................................................................... En bestämmelse om medlemskap i och annat internationellt samarbete införs........... En enhetlig omröstningsregel vid överlåtelse av beslutanderätt......................... En anpassning till Romstadgan, m.m. .......... En modernisering av reglerna om krig och krigsfara .... Ett kapitel om kommunerna i Kommuner på lokal och regional nivå.......... en princip för all Lagstiftning som berör den kommunala Skatteutjämning mellan kommuner.............. Regleringen av normgivningsmakten moderniseras...... Särskilda skatter för reglering av trafikförhållandena i kommuner ................... Sammanställning av budgeten ...................... Behov av medel för rikets försvar ................ Riktlinjer för statsverksamheten................... Användningen av statens medel ................... Årsredovisning för staten.............................. Krav på medborgarskap för vissa anställningar............. Offentlighet i kammaren................................................ Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................................. Förslaget till lag om ändring i regeringsformen ............ 14.2Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 302 14.3Förslaget till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen.... Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen ......... 14.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1339) om 14.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän ........................ 14.7Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900). 14.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:261) om 14.9 Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) ....... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkande En reformerad grundlag (SOU 2008:125)................................ Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser (SOU 2008:125)............ Skyddet för den personliga integriteten. förslag (SOU 2008:3) ......................................................... Förteckning över remissinstanser (SOU 2008:3)................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .423 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i regeringsformen, 2.lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, 3.lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen, 4.lag om ändring i riksdagsordningen, 5.lag om ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn, 6.lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, 7.lag om ändring i kommunallagen (1991:900), 8.lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning, 9.lag om ändring i vallagen (2005:837). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen1 dels att 2, 3 och 811 kap. ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 12 och 13 kap. ska betecknas 13 respektive 15 kap., dels att nuvarande 4 kap. 4, 5 och 610 §§ ska betecknas 4 kap. 6, 7 och 1014 §§, att nuvarande 5 kap. 1, 37 §§ ska betecknas 5 kap. 38 §§, att nuvarande 6 kap. 27, 8 och 10 §§ ska betecknas 6 kap. 49, 11 och 12 §§, att nuvarande 6 kap. 9 § ska betecknas 6 kap. 2 §, att nuvarande 7 kap. 8 § ska betecknas 6 kap. 10 §, att nuvarande 12 kap. 8 § ska betecknas 11 kap. 8 § samt att nuvarande 13 kap. 9 och 1013 §§ ska betecknas 15 kap. 15 och 912 §§, dels att rubrikerna närmast före 4 kap. 14 § och 15 kap. 15 § ska lyda Ytterligare bestämmelser respektive Vapenstillestånd, dels att 1 kap. 2, 4, 5, 7 och 9 §§, 4 kap. 17 och 1013 §§, 5 kap. 2 8 §§, 6 kap. 1, 2 och 412 §§, 7 kap. 17 §§, 13 kap. 19 §§ och 15 kap. 112 §§ samt att rubrikerna närmast före 4 kap. 16 och 10 §§, 6 kap. 1, 4, 7 och 1012 §§, 7 kap. 13 och 6 §§, 13 kap. 1 och 37 §§ samt 15 kap. 1, 2, 4, 5 och 712 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i regeringsformen ska införas tio nya paragrafer, 1 kap. 10 §, 4 kap. 8 och 9 §§, 5 kap. 1 §, 6 kap. 3 §, 13 kap. 8 och 9 §§, 15 kap. 13, 14 och 16 §§, samt närmast före 4 kap. 8 och 9 §§, 6 kap. 3 §, 15 kap. 13, 14 och 16 §§ nya rubriker av följande lydelse, dels att det i regeringsformen ska införas åtta nya kapitel, 2, 3, 812 och 14 kap., av följande lydelse. Den offentliga makten skall ut- övas med respekt för alla männi- skors lika värde och för den en- skilda människans frihet och vär- dighet. Den enskildes personliga, eko- nomiska och kulturella välfärd skall vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Den offentliga makten ska ut- övas med respekt för alla männi- skors lika värde och för den en- skilda människans frihet och vär- dighet. Den enskildes personliga, eko- nomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. 1 Regeringsformen omtryckt 2003:593. skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet. Det allmänna skall främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Det allmänna skall verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familjeliv. Det allmänna skall verka för att alla människor skall kunna uppnå delaktighet och jäm- likhet i samhället. Det allmänna skall motverka diskriminering av människor på grund av kön, hud- färg, nationellt eller etniskt ur- sprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexu- ell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den en- skilde som person. Etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att be- hålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. ska det allmänna trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg och trygghet och för goda förutsätt- ningar för hälsa. Det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familjeliv. Det allmänna ska verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i sam- hället och för att barns rätt tas till vara. Det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funk- tionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som per- son. Samiska folkets och etniska, språkliga och religiösa minori- teters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och sam- fundsliv ska främjas. är folkets främsta företrädare. stiftar lag, beslutar stiftar lag, beslutar om skatt till staten och bestämmer om skatt till staten och bestämmer hur statens medel skall användas. hur statens medel ska användas. Konungen eller drottning, som enligt successionsordningen inne- har tron, är rikets stats- chef. Vad i denna regeringsform är stadgat om konungen skall, om drottning är statschef, gälla henne. Konungen eller drottning som enligt successionsordningen inne- har tron är rikets stats- chef. I riket finns primärkommuner och landstingskommuner. Beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar. Kommunerna får taga ut skatt för skötseln av sina uppgifter. I riket finns kommuner på lokal och regional nivå. Domstolar samt förvaltnings- myndigheter och andra som full- gör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksam- het beakta allas likhet inför lagen samt iakttaga saklighet och opar- tiskhet. Domstolar samt förvaltnings- myndigheter och andra som full- gör offentliga förvaltningsuppgif- ter ska i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. är medlem i Europeiska unionen. deltar även inom ramen för och samt i andra sam- manhang i internationellt samar- bete. Grundläggande fri- och rättigheter 1 § Var och en är gentemot det allmänna tillförsäkrad 1.yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt med- dela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 2.informationsfrihet: frihet att inhämta och ta emot upplysningar samt att i övrigt ta del av andras yttranden, 3.mötesfrihet: frihet att anordna och delta i sammankomster för upp- lysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk, 4.demonstrationsfrihet: frihet att anordna och delta i demonstrationer på allmän plats, 5.föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, och 6.religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. I fråga om tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och i vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar gäller tryckfrihetsför- ordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att ta del av allmänna handlingar. 2 § Ingen får av det allmänna tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Inte heller får någon av det allmänna tvingas att delta i sammankomst för opinionsbild- ning eller i demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning som avses i första meningen. 3 § Ingen svensk medborgare får utan samtycke antecknas i ett allmänt register enbart på grund av sin politiska åskådning. Kroppslig integritet och rörelsefrihet 4 § Dödsstraff får inte förekomma. 5 § Var och en är skyddad mot kroppsstraff. Ingen får heller utsättas för tortyr eller för medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttranden. 6 § Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kropps- ligt ingrepp även i andra fall än som avses i 4 och 5 §§. Var och en är dessutom skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt meddelande. Utöver vad som föreskrivs i första stycket är var och en gentemot det allmänna skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. 7 § Ingen svensk medborgare får landsförvisas eller hindras att resa in i riket. Ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap. Det får dock föreskrivas att barn i fråga om sitt medborgarskap ska följa föräldrarna eller en av dem. 8 § Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot frihetsberövanden. Den som är svensk medborgare är även i övrigt tillförsäkrad frihet att förflytta sig inom riket och att lämna det. 9 § Om en annan myndighet än en domstol har berövat någon friheten med anledning av brott eller misstanke om brott, ska han eller hon kunna få frihetsberövandet prövat av domstol utan oskäligt dröjsmål. Detta gäller dock inte när det är fråga om att till flytta över verkställig- het av en frihetsberövande påföljd enligt en dom i en annan stat. Även den som av någon annan anledning än som anges i första stycket har blivit omhändertagen tvångsvis, ska kunna få omhändertagandet prövat av domstol utan oskäligt dröjsmål. Med prövning av domstol likställs i sådant fall prövning av en nämnd, om nämndens sammansätt- ning är bestämd i lag och ordföranden i nämnden ska vara eller ha varit Har prövningen inte uppdragits åt en myndighet som är behörig enligt första eller andra stycket, ska prövningen göras av allmän domstol. 10 § Ingen får dömas till straff eller annan brottspåföljd för en gärning som inte var belagd med brottspåföljd när den begicks. någon dömas till svårare brottspåföljd för gärningen än den som var Vad som föreskrivs här om brottspåföljd gäller även förverkande och annan särskild rättsverkan av brott. Skatt eller statlig avgift får inte tas ut i vidare mån än som följer av föreskrifter som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skatt- Finner att det finns särskilda skäl för det, får en lag dock innebära att skatt eller statlig avgift tas ut trots att lagen inte hade trätt i kraft när omständigheten inträffade, om regeringen eller ett riksdagsutskott då hade lämnat ett förslag om det till . Med förslag jämställs ett meddelande i skrivelse från regeringen till riks- dagen om att ett sådant förslag är att vänta. skriva undantag från första meningen, om finner att det av särskilda skäl krävs i samband med krig, krigsfara eller svår ekonomisk 11 § Domstol får inte inrättas för en redan begången gärning och inte heller för en viss tvist eller i övrigt för ett visst mål. En rättegång ska genomföras rättvist och inom skälig tid. vid domstol ska vara offentlig. 12 § Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas därför att han eller hon tillhör en minoritet med hänsyn till etniskt ur- sprung, hudfärg eller annat liknande förhållande eller med hänsyn till 13 § Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas på grund av sitt kön, om inte föreskriften utgör ett led i strävanden att åstad- komma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller 14 § En förening av arbetstagare samt arbetsgivare och en förening av arbetsgivare har rätt att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden, om inte annat följer av lag eller avtal. 15 § Vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropria- tion eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna in- skränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Den som genom expropriation eller något annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten. Ersättning ska också vara tillförsäkrad den för vilken det all- männa inskränker användningen av mark eller byggnad på sådant sätt att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt för- svåras eller att skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Ersättningen ska bestämmas enligt grunder som anges i lag. Vid inskränkningar i användningen av mark eller byggnad som sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl gäller dock vad som följer av lag i fråga om rätt till ersättning. Alla ska ha tillgång till naturen enligt allemansrätten oberoende av vad som föreskrivits ovan. 16 § Författare, konstnärer och fotografer äger rätt till sina verk enligt bestämmelser som meddelas i lag. 17 § Begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. Samernas rätt att bedriva renskötsel regleras i lag. 18 § Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. Det allmänna ska svara också för att högre utbildning finns. Forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag. 19 § Lag eller annan föreskrift får inte meddelas i strid med åtaganden på grund av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Förutsättningar för begränsningar av fri- och rättigheter 20 § Följande fri- och rättigheter får, i den utsträckning som medges i 2124 §§, begränsas genom lag: 1.yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstra- tionsfriheten och föreningsfriheten (1 § första stycket 15), 2.skyddet mot annat kroppsligt ingrepp än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång, mot intrång i för- troliga försändelser och meddelanden samt i övrigt mot intrång som innebär övervakning och kartläggning av den enskildes personliga för- hållanden (6 §), 3.rörelsefriheten (8 §), och 4.offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen). Efter bemyndigande i lag får de i första stycket angivna fri- och rättig- heterna begränsas genom annan författning i de fall som anges i 8 kap. 5 § och i fråga om förbud att röja sådant som någon fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt. I samma ordning får mötesfriheten och demonstrationsfriheten begränsas även i de fall som anges i 24 § första stycket andra meningen. 21 § Begränsningar enligt 20 § får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle.