prop · GX031d15 · 2009-09-21 00:00:00 — Utöver att ungdomar omfattas av aktiveringsinsatsen Lyft genomförs även en rad andra åtgärder för att underlätta deras inträde på arbetsmarknaden. Satsning för att motivera ungdomar att återgå till studier Som ett komplement till den utbildning som erbjuds inom jobbgarantin för unga avser regeringen att genomföra en satsning på utbildningsplatser inom folkhögskolorna för ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Satsningen innebär att inskrivna arbetssökande inom jobbgarantin för ungdomar ska kunna erbjudas utbildningsplatser på en folkhögskola. Den anpassade pedagogik som används på folkhögskolorna kan vara ett sätt att få ungdomar som inte slutfört en grundskole- eller gymnasieutbildning att återfå motivationen att studera. Målgruppen ska erbjudas en lång utbildning som kan innehålla kurser av orienterade, repeterande och motivationshöjande karaktär som syftar till att underlätta för den enskilde att påbörja eller återgå till reguljär utbildning. Start av näringsverksamhet och arbetslivsinriktad rehabilitering för ungdomar En ökad kvalitet och fler aktiviteter inom jobbgarantin för ungdomar är motiverade inte minst till följd av det kraftigt försämrade arbetsmarknadsläget. Ett sätt för unga att komma in på arbetsmarknaden kan vara att starta eget företag. granskning av stöd till start av näringsverksamhet visar att programmet är framgångsrikt jämfört med att vara arbetslös eller att delta i övriga arbetsmarknadspolitiska program. Därför aviserar regeringen att deltagare inom jobbgarantin för ungdomar ska kunna ta del av stöd till start av näringsverksamhet. Regeringen avser vidare att öppna möjligheten för arbetslivsinriktad rehabilitering även inom jobbgarantin för ungdomar. Detta innebär att även ungdomar inom garantin kommer att kunna ta del av de tjänster och den specialistkompetens som finns inom Arbetsförmedlingens arbetslivsinriktade rehabilitering liksom av de insatser och program som finns inom ramen för detta. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Deltagande i jobbgarantin på deltid Regeringen avser vidare att ge deltagare i jobbgarantin för ungdomar som har fyllt möjlighet att delta i jobbgarantin på deltid för att ha möjlighet att studera inom den kommunala vuxenutbildningen. Deltagarna får aktivitetsstöd alternativt utvecklingsersättning på deltid. Åtgärden syftar till att öka motivationen för studier och tydliggöra utbildningens betydelse på arbetsmarknaden. Den väntas också bidra till att deltagarna i högre grad väljer att gå över till att studera på heltid. För att svenskundervisning för invandrare (sfi) i större utsträckning ska kunna kombineras med arbetsmarknadspolitiska insatser även för ungdomar avser regeringen också att ge deltagare i jobbgarantin för ungdomar möjlighet att studera sfi på deltid som de resterande tid deltar i andra aktiviteter inom jobbgarantin. 3.6.2Förstärkta insatser till personer som lämnar sjukförsäkringen Syftet med reformeringen av sjukförsäkringen var att stärka arbetslinjen och minska antalet människor i utanförskap. Förändringarna trädde i kraft . Reformen har inneburit att sjukskrivningsprocessen har blivit mer aktiv. Insatser görs nu tidigare för att i högre utsträckning än förut ta till vara individernas arbetsförmåga. Avsikten är att ge bättre stöd till dem som behöver det för att kunna delta i arbetslivet och att ge ökade incitament för sjukskrivna att återgå i arbete. För att bryta de tidigare långa och passiva sjukskrivningarna som ofta ledde till permanent utanförskap, infördes en begränsning av den tid under vilken en person kan få sjukpenning eller förlängd sjukpenning. Som längst kan en person få ersättning från sjukförsäkringen i , varav sjukpenning som längst kan beviljas och förlängd sjukpenning under som längst 18 månader. För sjukfall där förlängd sjukpenning lämnas och som påbörjades eller tidigare innebär det att sjukdagarna kommer att ta slut . gäller även att sjukersättning endast kan medges om den försäkrades arbetsförmåga är stadigvarande nedsatt och rehabilitering inte bedöms kunna leda till att arbetsförmågan kan återskapas. Den tidsbegränsade sjukersättningen har således avskaffats. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 skilda övergångsbestämmelser gäller för personer som uppbar tidsbegränsad sjukersättning. De tidsbegränsade sjukersättningarna avslutas successivt under 20102012. väntas cirka 54 000 personer att lämna sjukförsäkringen på grund av att deras dagar med förlängd sjukpenning eller tillfällig sjukersättning tar slut. För denna grupp avser regeringen att föreslå olika åtgärder som tillsammans innebär att möjligheterna till en återgång i arbete ökar. Regeringen anser att personer som har haft sjukpenning och förlängd sjukpenning i sammanlagt i första hand behöver ett intensifierat stöd från Arbetsförmedlingen för att komma tillbaka i arbetslivet. Nedan redovisas regeringens åtgärdspaket för att säkra en bra övergång till Arbetsförmedlingen där stöd och hjälp att övergå till arbete efter långtidssjukfrånvaro ska erbjudas. Samtliga åtgärder träder i kraft . För att öka möjligheterna, för personer som lämnar sjukförsäkringen, till en övergång i arbete är det viktigt att skapa ett effektivt mottagande och rätt former av stöd vid Arbetsförmedlingen. Regeringen avser därför att införa ett nytt arbetsmarknadspolitiskt introduktionsprogram. Målgruppen för introduktionsprogrammet är de personer vars dagar med sjukpenning eller sjukersättning har tagit slut och som på grund av att de antingen saknar eller inte kan återgå till sitt tidigare arbete har skrivit in sig vid Arbetsförmedlingen. Den som deltar i introduktionsprogrammet ska ha rätt till aktivitetsstöd. Dessutom införs en möjlighet att direkt efter avslutad introduktion kvalificera sig till jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar. Introduktionen syftar till att kartlägga individens förutsättningar och behov av stöd och ska som längst pågå . När det är klarlagt hur den enskildes situation ser ut och vilka ytterligare insatser som kan vara aktuella ska personen hänvisas till Arbetsförmedlingens ordinarie insatser, såsom eget arbetssökande och deltagande i övriga arbetsmarknadspolitiska program. Många av dem som lämnar sjukförsäkringen kan ha en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och vara i behov av det extra stöd, t.ex. i form av lönebidrag, trygghets- och utvecklingsanställningar, som Arbetsförmedlingen kan erbjuda denna grupp. En individuell handlingsplan ska tas fram under introduktionsprogrammet och ska fungera som underlag för att ta ställning till vilka övriga arbetsmarknadspolitiska insatser som kan öka möjligheterna för personen att återgå i arbete. Introduktionsprogrammet kommer därmed att innebära en koncentrerad utredning och kartläggning där Arbetsförmedlingens olika tjänster och metoder erbjuds. Vilka aktiviteter som erbjuds inom programmet och omfattningen av dessa ska baseras på individens behov och förutsättningar. Utgångspunkten ska vara att deltagare som följer uppgjord handlingsplan också deltar i programmet på heltid, förutsatt att deltagaren inte är inskriven i programmet på deltid. Införandet av introduktionsprogrammet förutsätter en hög grad av samverkan mellan i samband med att de personer vars dagar med sjukpenning eller sjukersättning tar slut övergår till stöd i Arbetsförmedlingens regi. Regeringen avser därför att ge de båda myndigheterna i uppdrag att förbereda införandet av introduktionsprogrammet. Fortsatt sjukpenning i vissa fall Regeringens bedömning är att det i ett fåtal fall inte är möjligt för individer som lämnar sjukförsäkringen på grund av att deras dagar med sjukpenning eller sjukersättning tagit slut att delta i verksamhet vid Arbetsförmedlingen. Detta kan t.ex. gälla om personen vårdas på sjukhus eller på annat sätt får omfattande vård i hemmet eller via sjukvården. Regeringen anser att förlängd sjukpenning i sådana fall ska kunna betalas ut utöver de tidsramar som annars nu gäller. Detta bör även vara möjligt för den som inte kan få ytterligare tid med tidsbegränsad sjukersättning och som vårdas inneliggande på sjukhus eller motsvarande. För att möjliggöra utbetalningar med förlängd sjukpenning ska en person med sjuk- eller aktivitetsersättning kunna återfå sin tidigare sjukpenninggrundande inkomst i samband med att sjuk- eller aktivitetsersättningen upphör. Sjukfrånvaro under deltagande i arbetsmarknadspolitiska program Det finns inget tydligt regelverk kring hur länge en deltagare i ett arbetsmarknadspolitiskt program kan vara frånvarande på grund av sjukdom och uppbära aktivitetsstöd. Detta har inneburit att många människor som varit sjuka inte fått sjukpenning eller sjukersättning utan i stället varit inskrivna i arbetsmarknadspolitiska program, främst i jobb- och utvecklingsgarantin. För att värna arbetslinjen och undvika det utanförskap dessa personer riskerar att hamna i är det viktigt att personerna befinner sig i rätt trygghetssystem. Regeringen avser därför att ändra dagens regelverk så att deltagare i arbetsmarknadspolitiska program skrivs ut ur programmet efter en månads sjukfrånvaro. Den som skrivs ut ur introduktionsprogrammet, jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar ska ha möjlighet att återinträda i samma program efter tillfrisknande. Det är viktigt att de insatser som genomfördes före sjukfrånvaron ligger till grund för insatserna efter återinträdet. Återinträdet i programmet ska därför ske på samma ersättningsdag som utträdet ur programmet. Personer som på grund av sjukdom lämnar något annat program har möjlighet att, efter tillfrisknande, anvisas till ett program om det bedöms som arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Regeringen avser att uppdra åt och Arbetsförmedlingen att utarbeta och etablera samverkansrutiner kring hanteringen av sjukfrånvaro i arbetsmarknadspolitiska program. Samverkan mellan de båda myndigheterna är framförallt viktig för att personer som varit sjukfrånvarande från ett arbetsmarknadspolitiskt program vid tillfrisknande ska kunna erbjudas insatser med utgångspunkt från individens behov. Regeringen anser att det även finns behov av att, i regelverket för sjukförsäkringen, förtydliga hur arbetsförmåga ska bedömas för deltagare i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Bedömningen bör utgå från deltagarens förmåga och möjligheter att genomföra ett arbetsmarknadspolitiskt program. Utökad möjlighet till aktivitetsstöd vid tjänstledighet Regeringen avser att utöka möjligheten för tjänstlediga utan lön vars dagar med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning har tagit slut, att vid deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program få aktivitetsstöd med samma belopp som skulle ha lämnats som arbetslöshetsersättning. Förlängd överhoppningsbar tid för sjuka Den överhoppningsbara tiden i arbetslöshetsförsäkringen bör förlängas från högst fem till högst för personer som har varit frånvarande från arbetsmarknaden på grund av styrkt sjukdom. Detta bör gälla ersättningsperioder som beviljas 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 till och med . Regeringen avser att återkomma till med detta förslag . Den överhoppningsbara tiden i arbetslöshetsförsäkringen förkortades från högst sju till högst . infördes nya tidsgränser i sjukförsäkringen. De nya reglerna i sjukförsäkringen kommer att förhindra att personer som inte har permanent nedsatt arbetsförmåga blir kvar i sjukförsäkringen . kommer det dock att förekomma att personer har varit sjukskrivna utan att för den skull ha permanent nedsatt arbetsförmåga. För att även dessa ska kunna få arbetslöshetsersättning när de når de nya tidsgränserna i sjukförsäkringen bör den överhoppningsbara tiden för sjukdom, , förlängas till högst . Detta innebär att personer som har varit långvarigt sjukfrånvarande och som är medlemmar i en arbetslöshetskassa kan få rätt till inkomstrelaterad ersättning medan de som inte är medlemmar kan få rätt till arbetslöshetsersättning med grundbelopp. Snabbare väg till inkomstrelaterad ersättning vid förnyat medlemskap medlemmar i en arbetslöshetskassa, vars dagar med sjukpenning eller tillfällig sjukersättning har tagit slut, som förnyar sitt medlemskap mellan och bör kunna uppfylla medlemsvillkoret . För att få rätt till inkomstrelaterad ersättning bör de även kunna återknyta till ett arbetsvillkor som ligger inom den tidigare medlemstiden. Detta bör gälla personer som lämnat arbetslöshetskassan mellan och . Denna möjlighet upphör att gälla . Regeringen avser att återkomma till med detta förslag . höjdes avgiften till arbetslöshetskassan och sjukskrivna utan anställning betalade full avgift . har ett antal sjukskrivna medlemmar lämnat arbetslöshetskassorna, antingen av ekonomiska skäl eller för att de varit sjukskrivna så länge att de i händelse av arbetslöshet inte haft rätt till arbetslöshetsersättning. När de avslutade sitt medlemskap hade de inte kännedom om de förändringar i sjukförsäkringen som innebär att de kan bli hänvisade till arbetslöshetsförsäk- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ringen när dagarna med sjukpenning eller tillfällig sjukersättning tar slut. När den överhoppningsbara tiden förlängs och de nya tidsgränserna i sjukförsäkringen har börjat gälla bör de, som avslutat sitt medlemskap mot bakgrund av de regler som gällde tidigare, ges möjlighet att uppfylla ett medlemsvillkor än 12 månader. För att få rätt till inkomstrelaterad ersättning krävs normalt att ett arbetsvillkor, som innebär minst sex månaders arbete, har uppfyllts inom den senaste medlemstiden. För att personer som nått tidsgränserna i sjukförsäkringen och som förnyat sitt medlemskap ska kunna få inkomstrelaterad ersättning bör de få möjlighet att uppfylla detta krav med ett arbetsvillkor som har uppfyllts under den tidigare medlemstiden. Ekonomiska konsekvenser av regeringens förslag Till följd av de åtgärder som presenteras i detta avsnitt för att hjälpa personer som lämnar sjukförsäkringen ut i arbetslivet föreslås utgifterna på anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd öka med 2010. beräknar regeringen att utgifterna på anslaget ökar med 2 954 respektive i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. Regeringen föreslår även att utgifterna på anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökar med 2010. beräknar regeringen att utgifterna på anslaget ökar med 439 respektive i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Utgifterna på anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. föreslås öka med 2010. beräknar regeringen att anslaget ökas med 1 263 respektive i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Vidare föreslår regeringen att anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader ökas med 2010. beräknar regeringen att anslaget ökas med 590 respektive i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Intensifierade insatser för att minska skillnaderna mellan utrikes och inrikes föddas arbetskraftsdeltagande, sysselsättning och arbetslös- het är angelägna. Arbetsförmedlingen har här en viktig uppgift även om insatser är nödvändiga inom flera olika politikområden. Den inriktning som presenterades i regeringens strategi för integrationspolitikens genomförande under 20082010 (Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration, skr. 2008/09:24) ligger fast. Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag som påskyndar etableringen för vissa nyanlända invandrare. En lagrådsremiss med förslag till en ny lag om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare har beslutats av regeringen. Den reform som föreslås innebär att staten tar ett större ansvar för vissa nyanländas etablering. Arbetsförmedlingen får enligt lagförslaget ett samordnande ansvar för att påskynda den nyanländes etablering och får därmed ett utökat ansvar för målgruppen. En statlig ekonomisk ersättning till den nyanlände som villkoras av ett aktivt deltagande i aktiviteter avses att införas. etableringslots som arbetar på uppdrag av Arbetsförmedlingen ska stödja den nyanlände i att hitta ett arbete. Arbetsförmedlingen ska tillhandahålla lotsar enligt ett valfrihetssystem för nyanlända. Med reformen vill regeringen uppnå en snabbare etablering på arbetsmarknaden, starkare incitament, ökad egenmakt och valfrihet för individen, klara och tydliga ansvarsförhållanden och bättre tillvaratagande av individens kompetens. För ytterligare information om reformen se utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Förutom de medel som föreslås tillföras anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader föreslås medel under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet för reformen . Regeringen avser att återkomma till med uppgifter om utgifter för reformen 2011 och 2012. Verksamheten med etableringssamtal för nyanlända invandrare, som bedrivs på försök i vissa delar av landet , bör utökas till att omfatta hela landet tills den föreslagna reformen träder i kraft Utrikes födda som inte omfattas av ovan nämnda reform ska med fortsatt högt ställda ambitioner också erbjudas service från Arbetsförmedlingen. För gruppen övriga nyanlända, framför allt anhöriginvandrare som inte omfattas 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 av reformen, kommer behov att finnas av särskilda insatser, sannolikt framför allt bedömning av utbildning och yrkeserfarenheter. Nära samverkan med kommunerna är fortsatt nödvändig även för denna grupp med tanke på samordningen med svenskundervisning för invandrare (sfi). Övriga arbetslösa utrikes födda ska erbjudas service utifrån sin situation och sina behov på samma sätt som andra arbetssökande. driver verksamheten vidare trots dålig lönsamhet, bör företagares dagsförtjänst baseras på den senaste taxeringen eller, om det är mer förmånligt, på genomsnittet av de som föregår inkomståret i den senaste taxeringen. Vidare bör ersättningen, under vissa förutsättningar, kunna baseras på inkomster av tidigare anställning om företaget läggs ner efter start. Vid arbetslöshet bör det bortses från näringsverksamhet som bedrivits parallellt med heltidsanställning eller heltidsföretagande, oavsett hur 3.6.4Åtgärder för att förebygga felaktiga stora inkomster den parallella näringsverksam- Regeringen anser att det är mycket viktigt att förtroendet och legitimiteten för trygghetssystemen upprätthålls. Regeringen anser därför att Arbetsförmedlingen fortsatt måste prioritera arbetet med att förebygga felaktiga utbetalningar. Utvecklingsarbetet med att säkerställa att utbetalningarna från trygghetssystemen sker och enbart till dem som är berättigade till ersättning behöver intensifieras. Generella åtgärder, vilka syftar till att förebygga felaktiga utbetalningar, redovisas i denna budgetproposition under Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12.4 Arbete mot felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemet. Inkomster från sidoverksamheten bör däremot, precis som , räknas av från arbetslöshetsersättningen om de överstiger ett visst belopp. Regeringen avser att återkomma till med dessa förslag och de bör kunna träda i kraft . Förändringarna beräknas öka utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen med 2010, 2011 och 2012. 3.6.6Överhoppningsbar tid för familje- och jourhemsföräldrar Uppdrag som familje- eller jourhemsförälder utgör viktiga samhällsinsatser, och i den mån dessa påverkar möjligheterna att förvärvsarbeta bör 3.6.5Förenklade och förbättrade regler detta uppdrag i vissa fall beaktas i arbetslöshets- I betänkandet Trygghetssystem för företagare (2008:89) som remissbehandlades , lämnades flera förslag till förenklingar och förbättringar av reglerna som berör företagare i arbetslöshetsförsäkringen. De förslag som regeringen avser att återkomma till med följer delvis förslagen i betänkandet och syftar dels till att förtydliga regelverket och dels till att stärka företagarnas skydd i arbetslöshetsförsäkringen. Företagarbegreppet i arbetslöshetsförsäkringen bör kopplas till inkomstskattelagen. På så sätt blir regelverket tydligare. Reglerna för arbetslöshetsersättning vid tillfälligt uppehåll i näringsverksamheten bör förtydligas, liksom regler för sammanläggning av inkomster från näringsverksamhet och anställning. För att en person som har haft låga inkomster under något eller några av de som ingår i beräkningsunderlaget för arbetslöshetsersättning inte ska drabbas av att han eller hon Ett uppdrag att ta emot barn i familje- eller jourhem innebär att uppdragstagaren fungerar som förälder i vardagliga situationer. Uppdraget som familje- eller jourhemsförälder bör i normalfallet betraktas som föräldraskap, vilket kan kombineras med förvärvsarbete. Emellertid finns det fall då familje- eller jourhemsföräldrar måste vara ständigt närvarande i hemmet. Tid som familje- eller jourhemsförälder, där socialnämnden har begärt att familje- eller jourhemsföräldern är närvarande i hemmet i sådan utsträckning att det är nödvändigt att helt avstå från förvärvsarbete, bör därför betraktas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen på samma sätt som annan överhoppningsbar tid. Regeringen avser att återkomma till med detta förslag . Förändringen bör kunna gälla . Förändringen beräknas öka utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen med . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 3.6.7Bättre beslutsunderlag för arbetsmarknadspolitiken För att kunna genomföra en mer detaljerad analys av arbetsmarknaden är det viktigt att göra det möjligt för () att få ta del av vissa uppgifter ur arbetslöshetskassornas medlemsregister, handläggnings- och utbetalningssystem. Denna kunskap är mycket viktig för att regeringen ska kunna utforma arbetsmarknadspolitiken på bästa sätt. Regeringen föreslår därför i proposition Vissa förändringar i arbetslöshetsförsäkringen (prop. 2009/10:7), som beslutades , bland annat att en arbetslöshetskassa på begäran ska lämna de uppgifter om medlemskap och medlemmars ersättning till SCB, som myndigheten behöver för framställning av statistik i enlighet med uppdrag från regeringen som syftar till att kartlägga och analysera arbetsmarknaden. Hos SCB gäller, i sådan verksamhet som avser framställning av statistik, ett långtgående sekretesskydd, s.k. absolut sekretess, för personuppgifter. Förslagen bör kunna gälla . 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 5 457 931 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 437 088 tkr prisnivå. Anslaget används för Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader och för viss medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Tjänsteexporten finansieras av SIDA och EU. Verksamheten sker i enlighet med inriktningen för det svenska biståndet och EU:s prioriterade områden. Insatserna består i att utveckla styrning, organisation, tjänster och metoder på arbetsförmedlingar inklusive arbetslivsinriktad rehabilitering. utnyttjade Arbetsförmedlingen av anslagskrediten. Som en del av de satsningar regeringen genomförde i samband med propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) ökades anslaget på tilläggsbudget med 2009. Med anledning av övergången till kostnadsmässig redovisning av förvaltningsanslag sker en teknisk justering av anslaget vilket har inneburit att förts bort som indragning av anslagsbelopp 2009. Av samma anledning minskas anslaget även följande år, vilket framgår av rubriken i tabellen för härledning av anslagsnivån 20102012. Därutöver minskas anslaget med 2010 och för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:2 Kammarkollegiet. Minskningen sker med anledning av en överföring till Kammarkollegiet av uppgifter att följa upp verksamhet som bedrivs enligt lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor.