prop · GX031d35 · 2009-09-21 00:00:00 — Med genomsnittlig pensionsålder avses här den ålder då en person lämnar arbetslivet med någon form av allmän ålderspension samt personer som har beviljats sjukersättning efter . Den genomsnittliga utträdesåldern är den ålder man lämnar arbetslivet. Genomsnittlig pensionsålder och genomsnittlig utträdesålder kan vara olika. Detta beror på att i måttet för genomsnittlig utträdesålder ingår, förutom de som ingår i måttet för genomsnittlig pensionsålder, även de som lämnar arbetsmarknaden med privat försäkring eller annan försörjning. Pensionsåldrar i och övriga nordiska länder Av rapporten framgår bl.a. att 2005 hade den högsta faktiska genomsnittliga pensionsåldern av de nordiska länderna, omkring . Det är lägre än deras officiella pensionsålder men högre än den genomsnittliga pensionsåldern i och . är det land i som har haft den lägsta genomsnittliga pensionsåldern, 1997 var den men den har ökat något till 2005. Detta är lägre än den officiella pensionsåldern i . I sänktes den officiella pensionsåldern inom folkpensioneringen vilket ledde till en nedgång av den genomsnittliga pensionsåldern så att nu är det nordiska land som har den lägsta genomsnittliga pensionsåldern, under . har, näst efter , den högsta genomsnittliga pensionsåldern medan den är något lägre i Den flexibla pensionsåldern i har inneburit att antalet personer som tar ut ålderspension före har ökat , men även antalet som tar ut sin ålderspension har ökat. Sammantaget har dock pensionsåldern i ökat med 2003. Det är, enligt rapporten, inte någon större skillnad mellan pensionsåldern för kvinnor och män. uppvisar den största skillnaden där är den genomsnittliga pensionsåldern för kvinnor lägre än för männen. avviker från övriga länder genom att kvinnornas pensionsålder är något högre än männens, men skillnaden är marginell. I de övriga nordiska länderna är den genomsnittliga pensionsåldern för kvinnor omkring lägre än männens. Utträdesåldrar i och övriga nordiska länder Arbetskraftsdeltagandet i de nordiska länderna är högt bland både män och kvinnor men därefter lämnar många arbetsmarknaden. Förändringen sker olika snabbt i de olika länderna. Enligt rapporten från är arbetskraftsdeltagandet för personer i åldersgruppen 60 högst i , , medan det i och är . Lägst är arbetskraftsdeltagandet i och . En jämförelse av den genomsnittliga utträdesåldern för personer som deltar i arbetskraften visar att utträdesåldern är högst i . har den näst högsta utträdesåldern medan ligger något lägre . och har något lägre utträdesålder än övriga nordiska länder - har den lägsta utträdesåldern, , och den näst lägsta, . En jämförelse av utträdesåldrar i de nordiska länderna med övriga länder i visar att utträdesåldern är högre i . I och t.ex. är utträdesåldern . Vid en jämförelse med länder som och är dock, med undantag för , utträdesåldern i de nordiska länderna lägre. Utträdesåldern i är och i . Sysselsättningen har stor betydelse för pensionssystemets finanser. Fler som arbetar innebär större intäkter och starkare finansiell ställning. En politik för ökad sysselsättning gagnar alltså pensionssystemet och pensionärerna. 2009/10:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN sätt att öka sysselsättningen är en högre genomsnittlig pensioneringsålder. Åtgärder som verkar i den riktningen diskuteras inom ramen för Pensionsgruppen. och genomförde , , en undersökning av allmänhetens kunskaper om det allmänna pensionssystemet. Undersökningen redovisas i Årsredovisning . Undersökningen visar att kunskaperna har ökat bland både män och kvinnor men att ökningen är tydligast bland kvinnor. För de flesta frågor ligger kunskaperna hos personer födda utrikes något lägre än hos inrikes födda. När det gäller kunskapen om att individens pension påverkas av vid vilken ålder den börjar tas ut har kunskapen ökat något från . Främst har kunskapen ökat bland kvinnor - från . Bland utrikes födda har kännedom om att pensionen påverkas av vid vilken ålder pensionen tas ut. Kunskapen om att pensionen påverkas av hur den svenska ekonomin utvecklas, har ökat från (2006) till . Här skiljer sig dock resultat åt mellan könen, andelen män som känner till detta har minskat från medan resultatet för kvinnorna har förbättras från . Bland utrikes födda är kännedomen . Att premiepensionsfondernas utveckling påverkar den allmänna pensionen känner till jämfört 2006. Kunskaperna har ökat hos både män och kvinnor. att det är inkomsterna under hela livet som påverkar pensionen känner av de tillfrågade till vilket är en fortsatt ökning och gäller båda könen. För utrikes födda är kännedomen högre . Andelen som felaktigt tror att man inte får ta ut allmän pension förrän man fyller har minskat från . Skillnaden i kunskaper mellan könen är liten. Att pensionen kan betalas ut från känner av både männen och kvinnorna till. Motsvarande resultat var . Motsvarande siffror för utrikes födda är . Även kunskapen om att man kan ta ut pensionen i olika andel har ökat från 2008. Kunskapen bland kvinnor är högre än bland män () och ännu något lägre för utrikes födda (). När det gäller förtroendet för pensionssystemet säger att de har ett stort eller ganska stort förtroende för systemet vilket är en ökning då motsvarande förtroende låg på . Kunskapen om pensionssystemet har förbättrats endast marginellt trots och informationsinsatser, varav det årliga utskicket av det kuvertet är den viktigaste insatsen. Inte heller den s.k. pensionsportalen, , där man kan få en samlad bild över den egna pensionen, både den allmänna ålderspensionen och tjänstepensionen, har inneburit att kunskaperna har ökat i någon större omfattning. Regeringen anser att det inte är tillfredsställande att allmänhetens kunskaper om pensionssystemet inte ökar mer och att det är viktigt med ett fortsatt fokus på pensionsinformationen till allmänheten. Det var också ett viktigt skäl för beslutet om att inrätta en särskild pensionsmyndighet . PPM och pensionsverksamhet slås samman och ett av myndighetens viktigaste uppdrag är att samordna pensionsinformationen och på så sätt förbättra förutsättningarna för en ökad kunskapsnivå om pensioner i allmänhet och den allmänna pensionen i synnerhet. 3.8.1Tillfällig förvaltning av avgiftsmedel inom premiepensionssystemet Regeringens förslag: Regeringen får föreskriva i vilka tillgångsslag medlen under den tillfälliga förvaltningen ska placeras. Ärendet och dess beredning: () har genom skrivelse fört fram förslag om att reglerna för den tillfälliga 2009/10:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN förvaltningen av avgiftsmedel bör ändras så att möjlighet ges att placera avgiftsmedlen i säkerställda obligationer. I samma skrivelse föreslås att placeringsreglerna för den tillfälliga förvaltningen inte längre bör anges i lag utan att det ska överlåtas till regeringen att föreskriva om placeringsregler (Fi2008/828). Av skrivelsen från PPM framgår att är positiva till förslaget. Även stödjer förslaget. anför bl.a. i sitt yttrande att det ger en större anpassningsförmåga om placeringsmöjligheterna anges i förordning i stället för i lag. pekar också på möjligheten att i detta fall kunna placera i statsgaranterade obligationer och certifikat i svenska kronor. Pensionsgruppen, som har till uppgift värna pensionsöverenskommelsen och att vårda pensionsreformen och dess grundläggande principer, stödjer förslaget. Skälen för regeringens förslag: En del av den statliga ålderspensionsavgiften utgörs av pensionsrätt för premiepensionen och anges i 6 § lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter och 8 § lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Från det att avgifterna för de beräknade pensionsrätterna kommer in till till dess att pensionsrätten fastställts och överförts till respektive fondförvaltare ska dessa avgiftsmedel förvaltas. Denna förvaltning regleras i 8 kap.1 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och benämns tillfällig förvaltning av avgiftsmedel. Medlen ska under den tillfälliga förvaltningen vara placerade på räntebärande konto i eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. PPM ansvarar för den tillfälliga förvaltningen av avgiftsmedlen. PPM ska i sin förvaltning sträva efter att med ett lågt risktagande och med hänsyn till kravet på betalningsberedskap uppnå så god avkastning på medlen som möjligt. När lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension trädde i kraft hade PPM endast möjlighet att placera avgiftsmedlen i den tillfälliga förvaltningen på räntebärande konto i . Placeringsmöjligheten utvidgades till att omfatta även skuldförbindelser utfärdade av staten. Utvidgningen 2002 motiverades av att de räntor erbjuder statliga myndigheter ska vara marknadsmässiga och motsvara de villkor som möter i sin egen externa upplåning. Den modell använder för internprissättning vid myndigheters kontoplaceringar är emellertid inte utformad för aktiv och omfattande tillgångsförvaltning och skulle teoretiskt kunna utnyttjas för att göra arbitrage. Regeringen ansåg att eftersom PPM hade en aktiv förvaltning av sin likviditet, i syfte att öka avkastningen på kapitalet i den tillfälliga förvaltningen, innebar denna arbitragemöjlighet att staten riskerade få ökade eller felaktiga räntekostnader. Motsvarande ändring gjordes för In- sättningsgarantifonden och Kärnavfallsfonden. I lagen om inkomstgrundad ålderspension anges i vilka instrument som medlen under den tillfälliga förvaltningen får placeras i. De finansiella marknaderna utvecklas ständigt och i snabb takt, vilket påverkar utvecklingen av investerings- och finansieringsinstrumenten på dessa marknader. Det är därför eftersträvansvärt att pensionsspararna kan dra fördel av denna utveckling som kraven på ett lågt risktagande, god avkastning och betalningsberedskap tillgodoses. För att förenkla förutsättningarna att anpassa den tillfälliga förvaltning av avgiftsmedel till utvecklingen av placeringsinstrument föreslås därför att bemyndigar regeringen att föreskriva hur medlen under den tillfälliga förvaltningen ska placeras. En sådan modell tillämpas för Kärnavfallsfonden. Lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hantering av restprodukter från kärnteknisk verksamhet innehåller inga bestämmelser om placeringsformer. I stället har regeringen ett bemyndigande att besluta om Kärnavfallsfondens placeringsformer i förordning (2007:161) om finansiella åtgärder för hantering av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. Som ett exempel på ständigt pågående förändringar av finansmarknaden tillkom lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer. De främsta skillnaderna mellan en obligation och en säkerställd obligation är att säkerställda obligationer har så låg kreditrisk och att de i säkerhetshänseende ligger nära statsobligationer. när reglerna om den tillfälliga förvaltningen senast ändrades för PPM fanns inte säkerställda obligationer på de svenska finansmarknaderna. Inom den tillfälliga förvaltningens s.k. långa portfölj förvaltas . Om ränteskillnaden (spreaden) mellan statsobligationer och säkerställda obligationer är skulle avkastningen till pensionsspararna öka med om hela portföljen placerades i säkerställda obligationer. 2009/10:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN Meravkastningen kan givetvis variera och blir naturligtvis mindre om ränteskillnaden är mindre. Förhållandet illustreras av diagrammet nedan. Av diagrammet framgår också meravkastningen om halva portföljen (10,) skulle placeras i säkerställda obligationer. Meravkastning (21 mdkr), mnkr Meravkastning (10,5 mdkr), mnkr Inom premiepensionssystemet är det således önskvärt att snabbare kunna följa utvecklingen av nya investerings- och finansieringsinstrument och dra fördel av utvecklingen för att förbättra möjligheterna att få en god avkastning för pensionsspararna och tillgodose kravet på lågt risktagande. Förändringen bör genomföras i samband med att den nya inrättas . Regeringen har i proposition (2008/09:200) bl.a. föreslagit att ska anta en socialförsäkringsbalk med ikraftträdande . Det nu lämnade förslaget föranleder även ett förslag till ändring i socialförsäkringsbalken. Något förslag till sådan ändring lämnas inte . Regeringen avser emellertid att överlämna en proposition med förslag till ett flertal lagändringar av följdändringskaraktär i socialförsäkringsbalken. En följdändring till det nu lämnade förslaget kommer att föreslås i den kommande propositionen. Genom att utvidga placeringsmöjligheterna till att även omfatta säkerställda obligationer skulle premiepensionssystemet, med bibehållen låg risknivå kunna öka den förväntade avkastningen på medlen i den tillfälliga förvaltningen. Det kan också övervägas i enlighet med förslag att möjliggöra placeringar i statsgaranterade obligationer och certifikat i svenska kronor.