prop · GX031d14 · 2009-09-21 00:00:00 — I det följande avsnittet lämnas därför en redogörelse för hur medlen har använts i förhållande till regeringens mål för jämställdhetspolitiken. Regeringen avser att lämna en mer utförlig redovisning av satsningen, anslagets användning och resultat till i en särskild skrivelse. en slutlig uppföljning att göras som även den kommer att redovisas till . I bilaga 1 till denna volym ges en särskild redovisning av könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser vid utgången av 2008. Resultatredovisning av insatser av betydelse för jämställdheten görs också inom andra berörda utgiftsområden i denna budgetproposition. I förslag till statsbudget, finansplan m.m. bilaga 5 (volym 1) redovisas utvecklingen av fördelningen av de ekonomiska resurserna mellan kvinnor och män. Jämn fördelning av makt och inflytande Sammantaget har fördelats från den särskilda jämställdhetssatsningen till olika åtgärder för att uppnå en jämnare fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Arbetet med att nå slutmålet kvinnor och män bland ledamöterna i de centrala statliga myndigheternas styrelser fortsätter. Andelen kvinnor i dessa styrelser och insynsråd uppgick och andelen män till . Andelen kvinnor som ordföranden i dessa styrelser och insynsråd uppgick till och andelen män till . gav regeringen för förvaltningsutveckling (Verva) i uppdrag att genomföra ett program för kvinnors karriärutveckling i staten. Ansvaret för programmet övergick till för utveckling i staten . En sammanfattande rapport om hur programmet avlöpt ska redovisas till . En utvärdering av programmets effekter kommer att genomföras efter det att programmet har avslutats. Andelen kvinnor i de statliga bolagen har ökat som en följd av aktiva åtgärder från regeringens sida. är av styrelseledamöterna kvinnor i de statligt helägda bolagen och män. I de helägda och delägda bolagen var uppdelningen kvinnor och män. När det gäller ordföranden har andelen kvinnor ökat från till . beviljade regeringen medel för att samordna ett nationellt styrelseprogram för kvinnor. Regeringen följer löpande programmets genomförande och resultat. När det gäller balansen mellan kvinnor och män i bolagens styrelser spelar valberedningarna en väsentlig roll. Det är de som ska kunna se och föreslå de kompetenta personer som finns och vars kunskap måste tas till vara i de olika styrelserna. har därför inlett en undersökning av hur valberedningarna i alla noterade bolag agerat inför styrelseutnämningar och deras motiv för detta. Syftet är att få en fördjupad bild av hur valberedningarna arbetar för att uppnå en jämn könsfördelning i styrelserna. Sammantaget har medel motsvarande fördelats från den särskilda jämställdhetssatsningen till olika åtgärder för att uppnå målet om ekonomisk jämställdhet. Utvecklingen av fördelningen av de ekonomiska resurserna mellan kvinnor och män redovisas i bilaga 5 till volym 1. Av bilagan framgår att kvinnor fortfarande har lägre arbetsinkomster än män och att det beror på att kvinnor i genomsnitt förvärvsarbetar i mindre utsträckning, tillhör i större utsträckning yrkesgrupper med generellt låg lönenivå, och är företagare i mindre utsträckning än män. Av bilagan framgår även att den genomsnittliga disponibla inkomsten är jämnare fördelad mellan kvinnor och män än vad inkomsten av arbete är. Det förklaras av att den disponibla inkomsten inte enbart utgörs av arbetsinkomster utan även av kapitalinkomster, skatter och transfereringar och att det sammantaget innebär en viss utjämning av inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Regeringen har till överlämnat skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198). I skrivelsen redovisar regeringen sina bedömningar av vilka som är de viktigaste utmaningarna för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet samt vilken inriktning politiken bör ha för att möta dessa. Vidare redovisas de insatser som regeringen har genomfört och avser att genomföra. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 De åtgärder som redovisas genomförs framförallt inom arbetsmarknads-, närings-, utbildnings- och familjepolitik som t.ex. införandet av jämställdhetsbonus, jobbskatteavdrag, jämställdhet i skolan och främjande av kvinnors företagande. Nya insatser som ingår i strategin är bl.a. insatser för att minska kvinnors sjukskrivning, en särskild satsning om våldsutsatthet i arbetet, pilotprojekt för att minska utanförskapet bland utrikes födda kvinnor och analys av män och jämställdhet. Flera av de åtgärder som redovisas i skrivelsen finansieras med medel från detta utgiftsområde, anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. De åtgärder som har beslutats uppgår till ca för perioden 20092010. Regeringen har tillsatt en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Delegationen ska stödja insatser och föreslå åtgärder som främjar jämställdhet i högskolan. Med högskolan avses i detta uppdrag hela högskolesektorn, dvs. såväl statliga universitet och högskolor som enskilda utbildningsanordnare med examenstillstånd samt organisationer med anknytning till sådana lärosäten. Delegationen ska särskilt uppmärksamma och motverka könsbundna utbildningsval till högskolan och den minskade andelen män som söker sig till högre utbildning. Delegationen ska även uppmärksamma skillnader mellan kvinnor och män vad avser studietakt, avhopp och benägenhet att avlägga examen samt kvinnors och mäns skilda möjligheter till forskarkarriär och den ojämna könsfördelningen på högre befattningar inom högskolan. Kostnaderna för delegationen finansieras via anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder och beräknas till . Uppdraget ska slutligt redovisas . Regeringen har tillsatt en delegation för jämställdhet i skolan (dir. 2008:75). Delegationen ska utifrån skolans värdegrundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan. Uppdraget omfattar såväl kommunala som fristående skolor samt sameskolan och specialskolan. Delegationen ska kartlägga kunskapsfältet jämställdhet i skolan och ta fram kunskapsöversikter som rör bl.a. lärstilar samt språk-, läs- och skrivutveckling. I uppdraget ingår också att identifiera områden där ytterligare kunskap om jämställdhet och genus behövs. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Uppdraget ska slutredovisas . Vidare har regeringen gett i uppdrag att genomföra utvecklingsinsatser inom jämställdhetsområdet i skolan. Uppdraget omfattar bl.a. att sprida kunskap om kön och skolframgång, stärkt elevhälsa, fortbildning av lärare och annan skolpersonal om hederstraditioner samt om sex- och samlevnadsundervisning. Uppdraget omfattar såväl det offentliga skolväsendet som motsvarande fristående utbildningsverksamheter. Uppdraget ska redovisas . Finansiering via anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder beräknas till ca av den totala kostnaden för insatsen på . Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Sammantaget har medel motsvarande fördelats från den särskilda jämställdhetssatsningen till olika åtgärder för att uppnå målet om jämn fördelning av det obetalda arbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. För att kunna utforma riktade insatser som bidrar till detta har () 2008 fått regeringens uppdrag att genomföra en tidsanvändningsundersökning. Undersökningen är en EU-gemen- sam undersökning och finansieras med medel inom ramen för den särskilda jämställdhetssatsningen med . Tidsanvändningsundersökningar ger kunskaper om svenskt vardagsliv och om hur kvinnor och män fördelar sin tid på olika aktiviteter. Undersökningarna skapar möjligheter att beskriva likheter och skillnader i kvinnors och mäns levnadsvillkor och kunskap om vem som gör vad i hem- och omsorgsarbetet. De undersökningar som tidigare genomförts har varit av stort värde i det jämställdhetspolitiska arbetet. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Av den särskilda jämställdhetssatsningen har regeringen fördelat nära hälften av dessa medel, motsvarande , till insatser inom ramen för handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) och handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167). Ytterligare satsningar har gjorts med stöd av resurser från andra utgiftsområden som utgiftsområde 4 Rättsväsendet, utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Sammantaget har regeringen satsat ca för att motverka mäns våld mot kvinnor . Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, samt våld i samkönade relationer Genomförandet av regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) fortsätter. Samtliga 56 åtgärder i handlingsplanen har påbörjats och spänner över flera insatsområden vilket gör att en rad myndigheter och frivilligorganisationer är delaktiga i genomförandet av handlingsplanen. Sammanlagt beräknas åtgärderna i handlingsplanen omfatta totalt ca 2007 2010 varav finansieras via anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. har fått i uppdrag att följa upp åtgärderna i handlingsplanen. Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål Genomförandet av handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) påbörjades . Genomförandet av handlingsplanens 36 åtgärder har påbörjats, eller kommer att påbörjas. I skrivelsen redogör regeringen för sin syn på och åtgärder för hur prostitution och människohandel för sexuella ändamål ska bekämpas. Den totala kostnaden för genomförandet av handlingsplanen för 20082010 beräknas till . har fått i uppdrag att följa upp åtgärderna i handlingsplanen. Sammantaget har medel motsvarande fördelats från den särskilda jämställdhetssatsningen till olika åtgärder för att arbetet med jämställdhetsintegrering ska stärkas inom offentlig sektor. Jämställdhetsintegrering innebär att all verksamhet ska bedrivas med kunskap om vad den innebär för jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen har förstärkt arbetet med jämställdhetsintegrering i kommunala verksamheter med ytterligare . Kommuner och Landsting (SKL) kommer därmed att fördela totalt 2008 2010 för denna verksamhet. Syftet är att uppnå en kvalitetssäkring av offentligt finansierade verksamheter på och landstingsnivå för att garantera att dessa svarar mot båda könens villkor och behov. Intresset för att ta del av medlen för utveckling av arbetet med jämställdhetsintegrering har varit stort. har fattat beslut om fördelning av ytterligare . Regeringens satsning avseende stöd till statliga myndigheters arbete med jämställdhetsintegrering har fortsatt genom ett uppdrag till (IJ2008/1467/JÄM). Inom ramen för uppdraget ska vidareutveckla metoder för jämställdhetsintegrering i staten, skapa ett forum för erfarenhetsutbyte om jämställdhetsintegrering och skapa förutsättningar för ett långsiktigt stöd för jämställdhetsintegrering. Den totala kostnaden för uppdraget beräknas till . Uppdraget ska slutligt redovisas till regeringen . För att ett jämställdhetsperspektiv ska införlivas i alla typer av regeringens beslutsunderlag har arbetet med att genomföra regeringens plan för jämställdhetsintegrering i fortsatt. Sammantaget har medel motsvarande fördelats från den särskilda jämställdhetssatsningen till forskning och kunskapsutveckling. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har på regeringens uppdrag lämnat stöd till forskning om kvinnors hälsa genom att fördela för detta ändamål i bidrag till forskningsprojekt, gästforskare och forskarnätverk. Av 135 projektansökningar beviljades 17 projektmedel fördelade på de tre områdena medicin, folkhälsa och samhällsvetenskap. Inom satsningen på kvinnors hälsa beviljades också medel för sex nätverk och en gästforskare. Inom ramen för handlingsplanerna för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, samt våld i samkönade relationer och mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål har fått i uppdrag att fördela till forskning och kunskapsutveckling inom dessa områden. Statligt stöd till jämställdhetsprojekt har regeringens uppdrag att fördela i form av bidrag till organisationer och verksamheter som driver projekt som syftar till att främja jämställdhet. Fördelningen sker med stöd av förordningen (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt. Av 99 projektansökningar beviljades 30 statligt stöd. Intresset från organisationer att ta del av anslaget är mycket stort och många av de projekt som ansökningarna avser håller hög kvalitet. har även i uppdrag att fördela medel till bidrag för jämställdhetsprojekt inom kultursektorn. Antalet ansökningar inom den särskilda satsningen har varit få. Av tio ansökningar beviljades fyra medel. har därför genomfört särskilda informationsinsatser för dessa bidragsmedel. Genom det statliga stöd som har fördelat för jämställdhetsprojekt har många organisationer fått möjligheten att ta fram ny kunskap, metoder och arbetssätt som också har spridits till andra aktörer. Stödet har på så sätt skapat intresse för jämställdhetsfrågans betydelse i en vidare krets. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande och dess måluppfyllelse är beroende av beslut och insatser inom andra områden. Uppföljningar och utvärderingar av de offentliga insatserna ska i första hand ske inom ramen för berörda myndigheters löpande verksamhet. Genom att jämställdhetspolitiken tillfördes särskilda resurser för perioden 20072010 har en kraftfull utveckling av jämställdhetsarbetet inom olika områden möjliggjorts. De åtgärder som genomförs med stöd av de särskilda tiodubblade resurserna sker inom områden där regeringen identifierat behov av en utveckling av jämställdheten för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Genomförandet av de särskilda jämställdhetsåtgärderna pågår och som tidigare redovisats är det därför ännu inte möjligt att följa upp och utvärdera dess resultat. Insatserna kommer att följas upp och utvärderas vilket kommer att ge kunskap om resultat och fortsatta utvecklingsbehov. Genom ett systematiskt uppföljningsarbete kan jämställdhetspolitiken bedrivas mer strategiskt och långsiktigt. Regeringen avser att ta fram ett antal indikatorer för att möjliggöra en uppföljning av tillståndet och utvecklingen av området. Syftet är att bidra till ökad kunskap inom området för att därmed kunna säkerställa träffsäkra insatser. Regeringen har avsatt medel för arbetet och avser att redovisa detta för . Som nämns i avsnitt 5.4.1 avser regeringen att återkomma till med en redovisning hur den särskilda jämställdhetssatsningen har använts. När hela satsningen är genomförd kommer en slutlig uppföljning och utvärdering att göras och redovisas för . Ingen granskningsrapport eller effektivitetsrevision har lämnats som berör området. Regeringens satsning på att utveckla och förstärka jämställdheten inom olika områden är omfattande och den största satsning på jämställdhet som genomförts i . Jämställdhetspolitiken kommer fortsatt att prioriteras och inriktas på strategiskt viktiga åtgärder för att motverka och förändra system som konserverar fördelningen av makt och resurser mellan könen på en samhällelig nivå. Syftet är att bryta strukturer och värderingar som leder till minskad valfrihet för både kvinnor och män och tvingar in kvinnor och män i olika roller. Politiken ska också skapa förutsättningar för kvinnor och män att ha samma makt och möjlighet att påverka sin livssituation. Regeringens särskilda jämställdhetssatsning fortsätter med . För att kunna bibehålla en hög ambitionsnivå och att fortsätta utveckla jämställdhetspolitiken inom olika områden finns behov av medel också efter 2010. Regeringen avsätter därför även i fortsättningen medel för särskilda jämställdhetsåtgärder. Slutsatserna från uppföljningen av jämställdhetssatsningen 20072010 kommer tillsammans med uppföljningssystemet att utgöra en viktig grund för den fortsatta inriktningen av medelsanvändningen. Vidare anser regeringen att fortsatt stöd ska ges till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer med (se utgiftsområde 17, avsnitt 15.7). Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, samt våld i samkönade relationer Ett högt prioriterat område för regeringen är att motverka våld och förtryck i enlighet med den inriktning som regeringen redogör för i handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39). Där uppmärksammas t.ex. våldsutsatta kvinnor med funktionsnedsättning och våldsutsatta kvinnor med missbruksproblematik. Arbetet med frågor om hedersrelaterat våld och förtryck kommer att prioriteras särskilt. Att motverka prostitution och människohandel för sexuella ändamål är också en högt prioriterad fråga för regeringen. Arbetet med att genomföra handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) fortsätter. Det utvecklingsarbete som berörda myndigheter bedriver har medfört att de kan fortsätta att utveckla arbetsmetoder och öka kunskapen inom sina respektive områden. För att kunna följa att myndigheterna tar vara på den kunskap och erfarenhet som satsningen gett avser regeringen, där det bedöms nödvändigt, att förstärka tillsynen över myndigheternas arbete i dessa frågor. Att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor är en prioriterad fråga inte bara i utan också i många av EU:s medlemsstater. Därför anordnar konferensen och strategier för att bekämpa mäns våld mot kvinnor under ordförandeskapet. Ansvaret för lagstiftning och åtgärder vilar främst på medlemsstaterna själva men har samarbete och erfarenhetsutbyte på EU-nivå bidragit till att stärka arbetet i flera länder. Konferensen erbjuder en möjlighet för medlemsstaterna att dela erfarenheter kring arbetsmetoder, strategier och lagstiftning inom området mäns våld mot kvinnor. Konferensen ger även en möjlighet för medlemsstaterna att diskutera det framtida behovet av stöd på EU-nivå inom området. Jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet Trots ett pågående arbete med jämställdhet under många decennier präglas arbetsmarknaden och näringslivet alltjämt av brist på jämställdhet. Det visar sig t.ex. genom löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, könsskillnader i sjukskrivningar, ojämn fördelning i utnyttjandet av föräldraförsäkring och underrepresentation av kvinnor i ledande befattningar. Det finns stora brister i jämställdhet när det gäller kvinnors och mäns förutsättningar på arbetsmarknaden, att kunna stanna kvar och utvecklas i arbetslivet liksom att kunna kombinera arbete och familjeliv. Regeringen har därför bedömt att det behövs en samlad strategi som anger övergripande och långsiktiga inriktningar för jämställdhetspolitiken också inom arbetsmarknads- och näringslivsområdet . har en svensk regering presenterat en samlad och övergripande syn på hur jämställdhetsarbetet ska inriktas för att främja en jämställd arbetsmarknad. I skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2008/09:198) utgår regeringen från situationen och bedömer att arbetet ska ha följande fyra inriktningar: 1.Motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet. 2.Främja jämställda villkor för entreprenörskap. 3.Jämställt deltagande i arbetslivet. Dessa inriktningar ska samlat utgöra en grund för samordning, analys, utformning och uppföljning av insatser inom det jämställdhetspolitiska området. Inriktningarna kan i huvudsak förverkligas inom ramen för de generella insatser som genomförs inom berörda politikområden men sker också med finansiering genom den särskilda jämställdhetssatsningen. Regeringen beräknar att sådana särskilda åtgärder kommer att uppgå till ca för perioden 20092010. EU måste bli bättre på att tillvarata både kvinnors och mäns potential för att trygga tillväxt och utveckling. Detta bör speglas i EU:s nästa långsiktiga strategi för tillväxt, den s.k. Lissabonstrategin post 2010. För att bidra till att stärka jämställdhetsdimensionen i det fortsatta EU- samarbetet för ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och stärkt konkurrenskraft genomför en konferens på temat jämställdhet och tillväxt inom ramen för EU-ordfö- randeskapet. En fortsatt utveckling av jämställdhetsintegrering inom statliga myndigheter, kommuner och landsting är fortsatt ett prioriterat område inom jämställdhetspolitiken. Regeringen följer utvecklingen med inriktningen att konkreta verksamhetsförbättringar ska uppnås ur ett jämställdhetsperspektiv såväl inom staten som den offentliga sektorn i övrigt. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande och måluppfyllelsen är beroende av beslut och insatser inom andra politikområden. Jämställdhetspolitikens genomförande förutsätter därför medverkan från många olika sektorer och myndigheter. Detta ställer i sin tur stora krav på samordning och kvalitetssäkring av offentliga åtgärder. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Uppföljningen av resultat, dvs. att verksamheten inte missgynnar något kön, ska i första hand ske inom ramen för myndigheternas löpande verksamhet. Men det behövs också övergripande uppföljningar av tillståndet och utvecklingen av jämställdhetspolitiken. Det finns behov av att utveckla ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken som kan utgöra en stabil grund för kunskap om utvecklingen inom jämställdhetsområdet. Ett arbete har därför initierats inom för att säkerställa att tillståndet och utvecklingen inom jämställdhetspolitiken kontinuerligt kan redovisas till . () har på uppdrag av regeringen redovisat förslag om hur befintlig statistik inom ett antal prioriterade områden som inte är könsuppdelad kan utvecklas och presenteras så att jämställdhetsperspektivet synliggörs. Förslaget bereds inom inom ramen för arbetet med att utveckla ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken. gör en granskning av hur EU:s medlemsstater och institutioner genomför sina åtaganden enligt för jämställdhet som antogs i , den så kallade Pekingplattformen. har ordförandeskapen utarbetat indikatorer och lägesrapporter för exempelvis kvinnor och män i beslutsfattande positioner, möjligheten att förena yrkes- och familjeliv, löneskillnader mellan kvinnor och män, våld mot kvinnor och kvinnor i väpnade konflikter. Indikatorerna används bl.a. för att följa utvecklingen av jämställdhet på EU- nivå och aktuell statistik för respektive indikator presenteras i årliga jämställdhetsrapport till . Som ordförandeland sammanställer den uppföljningsrapport som redovisar utvecklingen i EU på de områden som tas upp i Pekingplattformen. Tabell 5.3 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 5.2 Anslagsutveckling 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdheten mellan kvinnor och män. Anslaget kan även användas för vissa administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av uppdragen hos berörda myndigheter. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen har gett för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) i uppdrag att inrätta ett forskningsprogram om kvinnors hälsa. Då stöd till forskning ges i form av fleråriga projekt har myndigheten bemyndigats att göra åtaganden . Dessa ingångna åtaganden beräknas infrias . Några ytterligare bemyndiganden föreslås inte. Erhållet/föreslaget bemyndigande 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringens särskilda jämställdhetssatsning fortsätter 2010.