prop · GX034 · 2009-09-16 00:00:00 — Frånvaron upphör att vara se- mesterlönegrundande då arbets- tagaren varit helt eller delvis från- varande från arbetet under ett helt intjänandeår, utan längre avbrott i frånvaron än i en följd. 3. ledighet på grund av risk för överförande av smitta, om arbets- tagaren är berättigad till ersätt- ning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare, i den mån frånvaron under intjänande- året icke överstiger , 4.ledighet för utbildning, som inte ger rätt till semesterlön enligt någon annan lag, om arbets- tagaren får ersättning till del- tagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) eller om utbildningen till väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhet sammanhängande frågor, i den mån frånvaron under intjänandeåret inte överstiger , 5.ledighet på grund av grund- utbildning om eller repetitionsutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, om frånvaron under intjänande- året inte överstiger , 6.ledighet enligt lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invand- rare, eller 7.ledighet enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, i den mån frånvaron under intjänande- året inte överstiger . Har arbetstagare av anledning som anges i första stycket 1 varit frånvarande från arbetet utan längre avbrott i frånvaron än i en följd under två hela intjänandeår, grundar där- efter infallande dag av frånvaro- perioden inte rätt till semesterlön. I frånvaroperiod som avses i första stycket inräknas även dagar då arbetstagaren icke skulle ha utfört arbete. Frånvaro från arbetet är se- mesterlönegrundande när det Prop. 2009/10:4 gäller ledighet enligt föräldra- ledighetslagen (1995:584) i fråga om 1.ledighet enligt 8 § första stycket nämnda lag, om frånvaron under intjänandeåret inte över- stiger , eller för ensam- stående förälder , 2.tid för vilken havandeskaps- penning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän för- säkring, eller 3.tid för vilken föräldrapenning lämnas med anledning av barns födelse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ lagen om allmän för- säkring, om frånvaron för varje barn eller vid flerbarnsbörd sam- manlagt inte överstiger eller för ensamstående förälder . I en frånvaroperiod enligt första stycket räknas in även dagar när arbetstagaren inte skulle ha utfört arbete. Frånvaro från arbetet är se- mesterlönegrundande när det gäller risk för överförande av smitta, rättigad till ersättning enligt lagen till väsentlig del avser fackliga sammanhängande frågor eller för (TUFF), under intjänandeåret inte över- inte ger rätt till semesterlön enligt någon annan lag, 4. ledighet på grund av grund- (1994:1809) om totalförsvarsplikt, om frånvaron under intjänande- året inte överstiger , eller (1986:163) om rätt till ledighet för I en frånvaroperiod enligt första stycket räknas in även dagar när arbetstagaren inte skulle ha utfört Rätt att spara semesterledighet Arbetstagare, som under ett se- En arbetstagare, som under ett mesterår har rätt till mer än tjugo semesterår har rätt till mer än tjugo semesterdagar med lön, får av semesterdagar med lön, får spara överskjutande sådana dagar spara en eller flera sådana över- en eller flera till ett senare se- skjutande dagar till ett senare Sparad semesterdag skall läggas ut från utgången av läggas ut från ut- det semesterår då den sparades, gången av det semesterår då den om ej annat följer av 20 § tredje sparades, om inte annat följer av 20 § andra stycket. under semesterår då arbetstagaren under ett semesterår då arbets- får ut semesterdag, som har spa- tagaren får ut semesterdagar, som Vill arbetstagare spara se- Vill en arbetstagare spara se- mesterdagar eller vill han taga i mesterdagar eller ta ut sparade anslutning till semesterledigheten i arbetsgivaren underrättas i sam- arbetsgivaren i samband med att band med att förläggningen av förläggningen av årets semester- behöver dock icke lämnas förrän arbetstagaren har fått veta, hur Önskar en arbetstagare sam- tidigt få ut minst fem sparade semesterdagar, ska dessa och hela semesterledigheten för semester- året läggas ut i en följd, om inte annat har avtalats.Sparade semesterdagar ska för- läggas till det semesterår som arbetstagaren väljer. Detta gäller dock inte om något annat har avtalats eller om det finns sär- skilda skäl mot att semester- dagarna förläggs till det året.Om arbetstagaren har avsett att sparade semesterdagar ska för- läggas till det femte året efter det semesterår då de sparades och om sådan förläggning skulle medföra betydande olägenhet, får överens- kommelse träffas om att semester- dagarna ska läggas ut under det sjätte året. många semesterdagar med lön han har eller kan beräknas få rätt till. Arbetstagare, som vill taga i an- språk sparade semesterdagar utan sammanhang med semester- ledigheten i övrigt, skall meddela arbetsgivaren detta senast i förväg. Vad i första stycket sägs gäller endast i den mån ej annat har av- talats. dagar med lön arbetstagaren har Prop. 2009/10:4 eller kan beräknas få rätt till. arbetstagare som vill ta ut sparade semesterdagar utan sammanhang med semesterledigheten i övrigt, ska meddela arbetsgivaren detta senast i förväg. Första stycket gäller endast om inte annat har avtalats. Förläggning av sparade semester- dagar 20 § Sparade semesterdagar skall förläggas till det semesterår som arbetstagaren väljer. Detta gäller dock ej om annat har avtalats eller särskilda skäl föreligger mot att semesterdagarna förlägges till . Har arbetstagaren avsett att sparade semesterdagar skall för- läggas till det femte året efter det semesterår då de sparades och skulle sådan förläggning medföra betydande olägenhet, får överens- kommelse träffas att semester- dagarna skall läggas ut under det sjätte året. 21 § Önskar arbetstagare få ut minst fem sparade semester- dagar, skall dessa och hela se- mesterledigheten för semesteråret utgå i en följd, om ej annat har avtalats. Samtliga sparade se- mesterdagar som läggs ut ska betraktas som intjänade under det närmast föregående intjänande- året. Semesterlön för sparade semester- dagar Semesterlönen för varje sparad semesterdag utgör, om ej annat följer av 23 §, av summan av 1. den lön i anställningen som har förfallit under intjänandeåret närmast före det semesterår, då de sparade semesterdagarna uttages, dock frånsett lön för tid då arbetstagaren har varit helt eller delvis frånvarande från arbetet, samt 2. ett beräknat inkomstbelopp för de dagar under samma in- tjänandeår då arbetstagaren har varit helt eller delvis frånvarande från arbetet av annan anledning än semester, som utgått under intjänandeåret och som ej sparats , eller permittering vid driftsuppehåll för samtidig semester. Beräkning av underlag för se- mesterlön som avses i första stycket 2 sker enligt grunderna för 16 § andra stycket tredje och fjärde meningarna. 24 § Vid beräkning av semesterlön skall hänsyn icke tagas till förmån av fri bostad eller till löneförmån, som är avsedd att utgöra ersättning för särskilda kostnader. 25 § Arbetstagare, som får fri kost i arbetsgivarens hushåll, har rätt till skälig kostersättning för de dagar under semesterledigheten då för- månen ej har utnyttjats till någon del. 6 Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. I sådant fall ska bestämmelserna om semester- ersättning tillämpas som om an-Om anställningen upphör innan arbetstagaren har fått den se- mesterlön som tjänats in, ska arbetstagaren i stället få semester- ersättning. Detta gäller inte om annat följer av 30 b eller 31 §.Semesterlön för semester som inte har kunnat läggas ut26 a §Semesterdagar med semesterlön som inte har sparats enligt 18 § och som inte har kunnat läggas ut under semesteråret ersätts med semesterlön. Sådan semesterlön bestäms enligt grunderna för be- räkning av semesterlön i 16 16 b §§, och ska betalas ut senast efter semesterårets utgång. Semesterlön betalas dock ut endast för det antal dagar som tillsammans med det antal dagar som intjänats under intjänande- året överstiger tjugofem.Arbetsgivaren ska betala ut se- mesterlön till arbetstagaren i sam- band med semesterledigheten.Semesterlön för rörliga löne- delar som avses i 16 a § tredje stycket ska betalas senast efter semesterårets utgång. 26 § Arbetsgivaren skall betala ut semesterlönen till arbetstagaren i samband med semesterledigheten. I fråga om arbetstagare med tid- lön, beräknad för vecka eller längre tidsenhet, får arbetsgivaren i samband med semesterledigheten utge den på den betalda semester- tiden belöpande tidlönen samt senast vid semesterårets utgång utge den semesterlön som kan återstå. 28 § Upphör arbetstagare att vara anställd hos arbetsgivaren innan han har erhållit den semesterlön som han har tjänat in, skall arbetstagaren i stället erhålla se- mesterersättning, i den mån ej annat följer av 31 §. Motsvarande skall gälla om arbetstagares anställningsvillkor ändras så att semesterledighet med semesterlön skall utgå redan under intjänandeåret. I sådant fall skall bestämmelserna om semester- ersättning tillämpas som om ställningen hade upphört vid den Prop. tidpunkt från vilken de nya an- tidpunkt från vilken de nya ställningsvillkoren skall gälla. anställningsvillkoren ska gälla. När det gäller arbetstagare som annat fall föreskrives i 5 §. anställs för arbete som avses pågå bestämmelser om semesterersätt- ning i 5 §. 29 §7 Semesterersättning bestämmes enligt grunderna för beräkning av semesterlön. För arbetstagare, som har rätt till fri kost i arbets- givarens hushåll, skall kostersätt- ning dock utgå endast för det antal dagar för vilka semesterersättning skall beräknas. För sparade semesterdagar skall semesterersättning beräknas som om de tagits ut under det se- mesterår då anställningen upp- hörde. Har arbetstagare mottagit se- mesterlön i förskott, minskas se- mesterersättningen med sådan semesterlön. Detta gäller dock ej, om den förskottsvis erhållna se- mesterlönen har utgått före anställningens upphörande eller om anställningen har upp- hört på grund av 2.förhållande som avses i 4 § tredje stycket första meningen lagen (1982:80) om anställnings- skydd eller 3.uppsägning från arbets- givarens sida, som beror på för- hållande som ej hänför sig till arbetstagaren personligen, utom när uppsägning sker i samband med en konkurs. 7 Senaste lydelse 1994:637. Sådan avvikelse får inte innebära en inskränkning i arbetstagarens rätt att ta ut , eller det mindre antal semesterdagar som arbetstagaren har rätt till varje semesterår.Semesterersättning ska betalas ut till arbetstagaren utan oskäligt dröjsmål och senast efter anställningens upphörande.Om det inte går att beräkna se- mesterersättning inom efter anställningens upphörande, ska den betalas ut inom efter det att hindret mot att be- räkna ersättningen upphörde. Detta gäller dock inte, om den semesterlön som togs emot i förskott utbetalades före anställningens upp- hörande eller om anställningen har upphört på grund av 1. arbetstagarens sjukdom, 2. förhållanden som avses i 4 § tredje stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd, eller 3. uppsägning från arbets- givarens sida som beror på för- hållanden som inte hänför sig till arbetstagaren personligen, utom när uppsägning sker i samband med en konkurs. 30 § Semesterersättning skall betalas ut till arbetstagaren utan oskäligt dröjsmål och senast efter anställningens upphörande. Möter hinder mot att beräkna semesterersättningen inom efter anställningens upp- hörande, skall den betalas ut inom efter det hindret upp- hörde. Ny anställning i anslutning till en tidigare anställning Om det innan en anställning har upphört står klart att en ny an- ställning mellan parterna kommer att påbörjas i nära anslutning till den tidigare, ska anställningarna i semesterhänseende räknas som en enda anställning. Första stycket tillämpas endast om 1.den intjänade semester- ledigheten inte redan har lagts ut, 2.semesterersättning inte redan har betalats ut, och 3.arbetstagaren har förklarat att intjänade semesterförmåner ska överföras till den nya anställ- ningen. Övergång till ny arbetsgivare lag påverkas inte av att ett företag, denna lag påverkas inte av att ett en verksamhet eller en del av en företag, en verksamhet eller en del verksamhet, övergår till en ny av en verksamhet, övergår till en ny arbetsgivare genom en sådan omfattas av 6 b § lagen (1982:80) om anställnings- lagen (1982:80) om anställnings- verkas inte heller av att ett företag verkas inte heller av att ett företag eller en del av ett företag övergår eller en del av ett företag övergår till ny arbetsgivare i samband med till en ny arbetsgivare i samband Övergår en arbetstagare till en arbetsgivare inom samma koncern, skall han i semesterhänseende äga koncern, ska arbetstagaren i se- samma rätt i den nya anställningen mesterhänseende ha samma rätt i som han skulle ha haft i den den nya anställningen som i den Detta förutsätter dock, att att arbetstagaren ej uppbär se- arbetstagaren inte får semester- ersättning av den tidigare arbets- arbetsgivaren och att han senast en 8 Senaste lydelse 1994:1688. En arbetstagare som vill begära semesterlön, semesterersättning eller skadestånd enligt denna lag ska väcka talan från utgången av det semesterår då arbetstagaren enligt lagen skulle ha fått den förmån som begäran gäller. Försummar arbetstagaren det, är rätten till talan förlorad. hörande avger förklaring till såväl den tidigare som den nye arbets- givaren, att han önskar överföra intjänade semesterförmåner till den nya anställningen. I fall som avses i andra stycket är den nye arbetsgivaren berättigad att av den tidigare arbetsgivaren få ut ett belopp svarande mot den semesterersättning som denne eljest haft att utge till arbets- tagaren. ningens upphörande förklarar för Prop. 2009/10:4 både den tidigare och den nye arbetsgivaren, att han eller hon vill överföra intjänade semester- förmåner till den nya anställ- ningen. I fall som avses i andra stycket är den nye arbetsgivaren berättigad att av den tidigare arbetsgivaren få ett belopp motsvarande den se- mesterersättning som den tidigare arbetsgivaren annars skulle ha betalat till arbetstagaren. Arbetstagare som vill fordra semesterlön, semesterersättning eller skadestånd enligt denna lag skall väcka talan därom från utgången av det semesterår då arbetstagaren enligt lagen skulle ha erhållit den förmån till vilken anspråket hänför sig. För- summar han det, är rätten till talan förlorad. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 17 § tillämpas första gången på frånvaro- perioder som påbörjas efter ikraftträdandet. När det gäller den som vid lagens ikraftträdande på deltid är frånvarande från arbetet på grund av sjukdom eller arbetsskada, tillämpas dock de nya bestämmelserna redan från ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i arbetsrättslig beredskaps- lag (1987:1262) Härigenom föreskrivs att punkt 4 i bilagan till arbetsrättslig bered- skapslag (1987:1262) ska ha följande lydelse. 4.Semesterlagen (1977:480) I fråga om semesterlagen I fråga om semesterlagen (1977:480) skall 4, 11 och 12 §§ (1977:480) ska 4, 11 och 12 §§ ha ha följande lydelse. Arbetstagare har rätt till tjugo- varje se- mesterår utom i fall som avses i 5 och 27 §§. Om det behövs för att tillgodose totalförsvarets behov av arbets- kraft, får arbetsgivaren besluta att arbetstagaren skall få ut semester- ledighet till ett mindre antal dagar, lägst tio. Den rätt till semester som därigenom inte kan utnyttjas skall anses sparad till dess förhållan- dena medger att ledigheten ut- nyttjas. Efter överenskommelse mellan arbetsgivare och arbets- tagare får sparad semesterrätt tas ut i form av semesterersättning. Under semesterledighet skall arbetstagare ha semesterlön i den mån han har tjänat in sådan under intjänandeåret. Arbetstagare får avstå från rätt till semesterledighet som ej är förenad med semesterlön. En arbetstagare har rätt till tju- varje se- mesterår. Om anställningen på- börjas efter under semesteråret, har arbetstagaren rätt till endast . Om det behövs för att tillgodose totalförsvarets behov av arbets- kraft, får arbetsgivaren besluta att arbetstagaren ska få ut semester- ledighet till ett mindre antal dagar, lägst tio. Den rätt till semester som inte kan utnyttjas ska anses sparad till dess förhållandena medger att ledigheten utnyttjas. Efter över- enskommelse mellan arbetsgivare och arbetstagare får sparad se- mesterrätt tas ut i form av se- mesterersättning. Under semesterledighet ska arbetstagaren ha semesterlön, om sådan har tjänats in enligt 7 §. 1 Senaste lydelse 1995:778. Har beslut om förläggning av semesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om be- slutet. Underrättelsen skall lämnas senast före ledighetens början. När särskilda skäl före- ligger får den lämnas . Om inte överenskommelse om förläggning av semesterledighet uppnås, bestämmer arbetsgivaren om förläggningen, om inte annat har avtalats. Har beslut om förläggning av semesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller dennes företrädare, ska arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om be- slutet. Underrättelsen ska lämnas senast före ledighetens början. Om det finns särskilda skäl, får den lämnas . Om ej annat har avtalats, skall Om inte annat har avtalats, ska semesterledigheten förläggas så att semesterledigheten förläggas så att arbetstagaren får en ledighets- arbetstagaren får en ledighets- period av minst . period av minst . Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radio- logiskt arbete Härigenom föreskrivs att 13 §§ lagen (1963:115) om förlängd se- mester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete ska ha följande lydelse. Arbetstagare som för arbets- En arbetstagare som för arbets- givarens räkning utför radiologiskt givarens räkning utför radiologiskt för joniserande strålning i sådan för joniserande strålning i sådan därav kan befaras, har under kan befaras, har under villkor som villkor som föreskrives i denna lag föreskrivs i denna lag rätt till rätt till längre semesterledighet än (1977:480) i dess lydelse före den (1977:480). sådant arbete minst , sådant arbete minst , följande semesterår förlängas med fem tolftedels semesterdag. vid beräkningen ett brutet dag- står vid beräkningen brutet dag- antal, ska det avrundas till närmast antal, skall det avrundas till när- högre hela tal. mast högre hela tal. Med dag, under vilken utförts Dag, när sådant arbete som arbete, som avses i första stycket, avses i första stycket har utförts, 1) dag, under 1) dag, då endast om hans arbete hans eller hennes arbete omedel- före och efter ledig- bart före och efter heten varit sådant som avses i ledigheten varit sådant som avses i första stycket, samt första stycket, samt 2) dag, under vilken arbetstaga- 2) dag, då arbetstagaren har haft ren haft ledighet som är semester- ledighet som är semesterlöne- mesterlagen, dock ej om arbete, mesterlagen, dock inte om sådant som avses i första stycket, uppen- arbete, som avses i första stycket, uppenbarligen inte kunnat beredas 1 Senaste lydelse 1990:103. Om semester för arbetstagare som avses i denna lag gäller i övrigt semesterlagen (1977:480).På begäran av domstol eller den som saken rör, ska Arbetsmiljö- verket avgöra om ett visst arbete är sådant som avses i denna lag.Om ett mål som handläggs vid domstol, är beroende av en fråga som avses i första stycket, ska domstolen hänskjuta frågan till , när en part yrkar det eller domstolen finner att det är nödvändigt. Dom får inte meddelas förrän Arbetsmiljö- verkets beslut kommit domstolen till handa. honom sådan dag och anledningen härtill varit annan än drifts- uppehåll för samtidig semester. För varje semesterdag som till- kommer enligt första stycket utgår semesterlön av arbetstagarens under intjänande- året förfallna lön i anställningen, beräknad enligt 16 § semester- lagen. honom eller henne sådan dag och Prop. 2009/10:4 anledningen till detta varit annan än driftsuppehåll för samtidig semester. Semesterlön för de semester- dagar som tillkommer enligt första stycket beräknas enligt 1616 b §§ semesterlagen. 2 §2 På begäran av domstol eller den, vars rätt beröres, åligger det att avgöra, huruvida visst arbete är sådant, som avses i denna lag. Är mål, som handlägges vid domstol, beroende av fråga, som i första stycket sägs, skall dom- stolen hänskjuta frågan till , när part sådant yrkar eller domstolen finner det nödigt; och må dom ej meddelas, förrän beslut kommit domstolen tillhanda. 3 §3 Om semester för arbetstagare som avses i denna lag gäller i övrigt vad i semesterlagen (1977:480) är stadgat. Denna lag träder i kraft . 2Senaste lydelse 2000:769. 3Senaste lydelse 1977:481. 2.4Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) Härigenom föreskrivs att 1 § lönegarantilagen (1992:497) ska ha Staten svarar enligt denna lag för betalning av arbetstagares fordran (statlig lönegaranti) hos en arbetsgivare som 1.har försatts i konkurs i eller i ett annat nordiskt land, 2.är föremål för företagsrekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion, eller 3. i ett annat land i Europeiska unionen (EU-land) eller inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet (EES-land) än är föremål för ett sådant insolvensförfarande som avses i artikel 2.1 i rådets direktiv /987/EEG av om tillnärmning av medlems- staternas lagstiftning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens2, senast ändrat genom och rådets direktiv /74/EG3. 3. i ett annat land i Europeiska unionen (EU-land) eller inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet (EES-land) än är föremål för ett sådant insolvensförfarande som avses i artikel 2.1 i och rådets direktiv /94/EG av om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens4. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2005:681. 2EGT L 283, 28.10.1980, s. 23 (Celex 31980L0987). 3EGT L 270, 8.10.2002, s. 10 (Celex 32002L0074). 4EUT L 283, 28.10.2008, s. 36 (Celex 32008L0094). 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över semesterlagen (1977:480) i förenklings- syfte (dir. 2007:162). I uppdraget ingick att lämna förslag till enklare författningsreglering för att underlätta den praktiska tillämpningen av semesterlagen och minska de administrativa kostnaderna för företag och offentliga verksamheter. Utgångspunkten var att det sammantagna materiella innehållet i utredningens förslag skulle vara i huvudsak neutralt i förhållande till den nuvarande semesterlagens regler. Det be- dömdes som särskilt viktigt att åstadkomma förenklingar i reglerna om hur betalda semesterdagar räknas fram, hur semesterlönen beräknas och hur semesterlönegrundande frånvaro hanteras. Utredaren skulle vidare beakta EG-rätten samt åtaganden enligt relevanta internationella instrument. Utredningen antog namnet semesterlagsutredning. Utredningen redovisade sina förslag och överväganden i betänkandet Enklare semesterregler (SOU 2008:95). En sammanfattning av utred- ningens förslag finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i ären- det (A/2008/3018/ARM). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. I vissa av- seenden delar dock inte regeringen synpunkter. Dessa be- handlas i avsnitten 4.1 och 4.7.2 samt i författningskommentaren till 16 §, 16 b § och 30 a §. I förhållande till det remitterade förslaget, har vissa redaktionella ändringar gjorts i propositionen. Förslaget till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) har inte granskats av Lagrådet eftersom det är fråga om ett förslag av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.