prop · GX031d2 · 2009-09-21 00:00:00 — Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Tabell 8.9 Detaljerad härledningstabell Överföring av Social tillsyn till Överföring av Körkort- och Yrkestrafikfrågor till Överföring Kampsportdelegation till länsstyrelserna Förslag/beräknat anslag Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 2 . beräknas anslaget till 2 och till 2 . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Demokratipolitiken omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter. Inom detta område görs även en satsning på dialog för en förstärkt gemensam värdegrund, mångvetenskaplig demokratiforskning samt tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek. Området omfattar även anslagsmedel för stöd till politiska partier. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom område Demokratipolitik Anslag inom område Demokratipolitik 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier Totalt för området Demokratipolitik 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Med anledning av de allmänna valen 2010 kommer anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati att öka. I anslaget ingår ersättning till kommunerna för förtidsröstning samt medel för att täcka kostnaderna för valmaterial och information i samband med val. Även ersättning till andra aktörer i samband med val, såsom länsstyrelser och Posten, ingår i detta anslag. till var anledningen till att anslaget ökade även 2009. Målet för demokratipolitiken är: -en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras. Detta mål är beslutat av (prop. 2008/09:1 bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. En levande demokrati där möjligheterna till inflytande, delaktighet och deltagande förstärks innebär att makten ska utgå från folket och att varje individ ska ha makt över de beslut som rör den egna vardagen och känna förtroende för fattade beslut som rör den enskilde individen. En förutsättning för att det ska finnas ett förtroende för de demokratiska institutionerna är att makten utövas på ett demokratiskt sätt. Dessutom krävs att beslut som fattas gemensamt respekterar den enskildes mänskliga rättigheter. Förutsättningar för en levande demokrati är ett starkt civilt samhälle där den enskilde individen deltar och ges möjligheter att delta aktivt i samhällets beslut. Detta stärker den representativa demokratin som styrelseform. En levande demokrati förutsätter också en god sammanhållning där medborgarna kan enas om och acceptera fattade beslut. Det förutsätter också ansvar för det gemensamma samhällets utveckling liksom jämställdhet mellan kvinnor och män. För att enskilda individer ska kunna delta aktivt och utöva inflytande krävs att den enskilde kan bestämma och fatta egna beslut. En förutsättning för att den enskilde ska kunna bevaka sina rättigheter är att han eller hon känner till dessa. Under detta avsnitt redovisas de insatser som bedrivits av samt av för demokratiforskning. Även resultat av insatser inom EU och redovisas här. Vad gäller val till och val till redovisas resultat för de delar som genomförts. Regeringen avser att återkomma med en fullständig redovisning i budgetpropositionen . Mål och resultat för den politik som bedrivs inom området demokrati och deltagande redovisas under avsnitt 9.5 och mål och resultat för integritet, yttrandefrihet och rättssäker förvaltning redovisas under avsnitt 9.7 Arbetet med mänskliga rättigheter följs upp under avsnitt 9.6. genomfördes val till . har genomfört omfattande insatser i samband med detta. Vad avser myndighetens förberedelsearbete inför valet kan särskilt nämnas en rad informationsinsatser. En s.k. startkonferens har hållits med länsstyrelsernas valhandläggare. Två handböcker har utarbetats för kommunernas och länsstyrelsernas arbete. har presenterat handböckerna och de viktigaste nyheterna inför valet vid ett flertal konferenser runt om i landet för representanter för kommuner och länsstyrelser. Vidare har en grundutbildningsfilm lanserats som illustrerar vad som allmänt gäller för val i samt två instruktionsfilmer för röstmottagande i vallokaler och röstningslokaler. Myndigheten har också genomfört ett informationsmöte med företrädare för de partier som vid Europaparlamentsvalet har rätt till gratis valsedlar. Därtill har en informationskampanj genomförts i TV och radio. Kampanjen har dels omfattat allmän information, dels information riktad till olika grupper som t.ex. syn- och hörselskadade och personer med lässvårigheter. Information om hur man röstar har också funnits tillgängligt på ett antal olika språk. film för väljare som spelades in års val kompletterades med uppgifter om Europaparlamentsvalet och framställdes på olika språk för publicering på webbplats. Medel till riksdagspartierna för information års val till Inför Europaparlamentsvalet har tilldelats de partier som är invalda i för informationsinsatser. Uppdrag har givits till universitets statsvetenskapliga institution att följa upp och utvärdera satsningen. Uppdraget ska redovisas . genomfördes val till . består av 31 folkvalda ordinarie ledamöter. uppgick valdeltagandet totalt sett till . uppgick valdeltagandet till . Andelen röstande var jämt fördelat mellan kvinnor och män. Ansvaret för genomförandet av valet delas mellan , och i . ansvarar för röstkort, registrering av partier och kandidater samt tryckning av valsedlar. Myndighetens förberedelsearbete har bestått av bland annat möten med företrädare för och i , utvecklingsarbete avseende valdatasystemet och upphandling av valsedlar och röstkort. har en betydande del av arbete koncentrerats på att fullfölja uppföljningen av de allmänna valen 2006. Syftet med uppföljningen har varit att förbättra förutsättningarna för kommande val. I övrigt har myndighetens huvudsakliga arbete varit inriktat på att förbereda valet till och till (se ovan). Genom förberedelserna för Europaparlamentsvalet har också grunden för genomförandet av de allmänna valen lagts. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Vidare har i sitt löpande arbete bland annat fortsatt utvecklingen av valdatasystemet. Systemet fungerar som stöd vid de s.k. efterträdarval som görs när någon ledamot eller ersättare i eller fullmäktige frånträtt sitt uppdrag. Dessutom förser valdatasystemet fortlöpande myndighetens webbplats med aktuella uppgifter om bland annat nuvarande ledamöter. Därutöver har inlett ett försök med att maskinellt läsa valsedlar. Försöket är ett resultat av att länsstyrelserna efter valet påtalat behovet av sådan optisk läsning. Syftet med försök har framförallt varit att undersöka om metoden kan åstadkomma en säker bedömning av personröster. För att säkerställa att tekniken fungerar på ett tillfredsställande sätt har tester med gott resultat genomförts . stödjer på regeringens uppdrag forskning om demokrati. utlyste forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning för perioden 20072010. ska inom ramen för detta forskningsprogram använda medel för att stödja uppbyggnaden av ett nätverk och en nationell plattform för doktorander och forskare. har också givit i uppdrag till en forskare att göra en sammanställning och analys av existerande demokratiforskningsnätverk. Slutrapporten av sammanställningen ska redovisas till . På presenteras de projekt som ingår i demokratisatsningar. Webbplatsen tillhandahåller information om demokratinätverk och dokumentation från konferenser. EU:s arbete kring deltagande och inflytande för medborgarna EU:s program Ett för medborgarna (20072013) syftar till att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU-institutionerna samt att stärka sammanhållningen mellan européer. Programmet ska bidra till att ge medborgarna möjlighet att samarbeta kring 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 initiativ och projekt med europeisk prägel i syfte att understödja medborgerligt deltagande, utveckla en känsla av europeisk tillhörighet, främja delaktighet i Europeiska unionen samt öka toleransen och den ömsesidiga förståelsen mellan medborgare. medverkar aktivt i det gemensamma arbetet kring deltagande och inflytande för medborgarna. Kommuner och Landsting har fått i uppgift att marknadsföra och lansera programmet i . Genom deras arbete med att medvetandegöra programmet bör antalet svenska ansökningar öka. har tillsammans med , som är projektägare, och som liksom är partner i projektet, beviljats medel från kommissionen för ett projekt om gemensamt kunskapsutbyte för att främja medborgerligt deltagande i Europeiska unionen. Deltagande i projektet tillför värdefulla erfarenheter i regeringens arbete med medborgerligt deltagande. Projektet påbörjades och pågår till . deltar i styrgruppen och planerar projektet. deltar även i de seminarier och workshops som anordnas . EU:s arbete för grundläggande rättigheter för grundläggande rättigheter har höjt sin ambitionsnivå inom alla sina ansvarsområden sedan den nya organisationen inrättades. har deltagit aktivt i EU:s arbete för grundläggande rättigheter. Såväl det fleråriga ramprogrammet (20072012) för byrån som EU:s program Grundläggande rättigheter och medborgarskap omfattar frågor som prioriterar, bland annat homofobi, romer och barnets rättigheter. På regeringens webbplats om mänskliga rättigheter publiceras regelbundet information om byråns arbete. deltar kontinuerligt i ett flertal forum inom för att stärka arbetet med demokrati och mänskliga rättigheter, bland annat kommittén för lokal och regional demokrati (CDLR) och för e-demokrati (CAHDE). styrkommitté för frågor rörande demokratiutveckling huvudsakligen på de lokala och regionala samhällsnivåerna. CAHDE ansvarar för framförallt e-frågor, som mynnar ut i bland annat rekommendationer och goda exempel. CAHDE har avslutat sitt arbete med att lägga fram en rekommendation om e- demokrati till . Under ordförandeskap i lyftes insatser fram för att främja kärnområden; mänskliga rättigheter, demokrati och rättstatens principer. Som en av huvudaktiviteterna under ordförandeskap anordnade konferensen ! om systematiskt arbete för mänskliga rättigheter på nationell nivå. Konferensen hade över 200 deltagare från sammanlagt ca 60 länder. Konferensen är också en av åtgärderna i den svenska nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna. Konferensen har bidragit till de rekommendationer om systematiskt arbete som kommissionär för mänskliga rättigheter har antagit och diskussioner om uppföljning pågår såväl multilateralt med , EU och FN som bilateralt med enskilda länder. Som uppföljning av Forum för den framtida demokratin i och deltog med en workshop om E- demokrati Forum för den framtida demokratin som ägde rum i . Målet för var att valet till skulle genomföras med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet, samt att anpassa och utveckla valdatasystemet så att det skulle kunna användas med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet. Regeringen bedömer att har uppnått de mål för verksamheten som ställdes upp . De åtgärder som myndigheten vidtagit bedöms vara strategiskt riktiga. Det är dock för tidigt att göra en helhetsbedömning innan regeringen fått en mer utförlig redovisning i myndighetens årsredovisning . När det gäller arbete med att stimulera mångvetenskaplig demokratiforskning är det för tidigt att dra några slutsatser. bedömer dock satsningen som lyckad med avseende på förnyelse och forskningsinriktning. De sex projekt som fått medel ska avslutas , vilket innebär att det ännu inte går att säga något om slutliga, tänkbara effekter av medlen. Slutrapportering av forskningsresultaten beräknas ske . 9.5Resultatredovisning för demokrati och deltagande 9.5.1Indikatorer och tidigare mål Målet för demokrati och deltagande är: -att stärka individens närhet till de politiska besluten genom förbättrade möjligheter till aktivt deltagande och ansvarsutkrävande samt att skapa en god social sammanhållning där individens rätt till självbestämmande inte inskränks av andra individer. Målet följs upp och redovisas i enlighet med de strategier och mål som angavs i budgetpropositionen : -goda möjligheter till insyn och inflytande, -förstärkta möjligheter till ansvarsutkrävande, -dialog för en förstärkt gemensam värdegrund, -motverka och förebygga hot mot demokratin. I detta avsnitt redovisas en sammanfattning av insatser för demokrati och deltagande på lokal och nationell nivå. Resultatredovisningen sker utifrån dessa strategier. Åtgärder genomförda inom ramen för arbetet med de mänskliga rättigheterna redovisas under avsnitt 9.6.2. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Goda möjligheter till insyn och inflytande beviljades Kommuner och Landsting (SKL) för att genomföra och sprida resultatet av ett IT-utvecklingsprojekt med fokus på dialogen med medborgarna. Projektet avser att ta fram metoder och goda förebilder för medborgardialog med stöd av IT och sker i samverkan med . Syftet är att stödja kommuner och landsting i deras arbete med att stärka den medborgerliga förankringen. Medborgarna ska ges bättre möjligheter att vara informerade, delaktiga och kunna påverka den politiska processen. Syftet med projektet är också att skapa förutsättningar för att öka medborgarnas förtroende för de förtroendevalda och den offentliga servicen genom att öka tillgängligheten och enkelheten i möjligheten att påverka. beviljades SKL ytterligare . Dessa medel ska användas för det fortsatta arbetet med att testa och implementera verktyg för medborgardialog och för att sprida dess resultat. I projektet samarbetar SKL med enskilda kommuner och landsting för att utveckla och pröva nya metoder för medborgardialoger. Till projektet knyts även en styrgrupp med representation från bland annat SKL och . Styrgruppen beslutar om inriktning och genomförande av projektet och får kontinuerlig återrapportering från projektgruppen. SKL genomförde en medborgardialogkonferens på temat Medborgardialog från projekt till process. gav regeringen en utredare i uppdrag att utreda möjligheterna att fatta beslut på distans och huruvida detta föranleder behov av särskilda rättsliga åtgärder. Beslutsfattande på distans skulle kunna underlätta rekryteringen av förtroendevalda inom vissa grupper av medborgare. I uppdraget redovisas det att möjligheten att delta i sammanträden på distans kan lösas genom att det införs uttryckliga regler om det i kommunallagen (1991:900). Enligt förslaget bör det vara frivilligt för kommunerna att införa möjligheten att delta i sammanträden på distans. Förslaget bereds inom . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 En analys av omfattningen av digitala klyftor har genomförts, för att komplettera tidigare mätningar och 2003. Med digitala klyftor avses vanligen skillnader mellan invånarna i tillgång till nät och databaser samt till kunskap att använda dem. Den genomförda analysen pekar på behov av fördjupning. Digitala klyftor förekommer i ett flertal olika sociala grupper i samhället. Det finns indikationer som pekar på att klyftorna har minskat i endast mycket liten utsträckning för äldre personer (definierade som 40+) med låg utbildning och låg inkomst. Analysen kommer att vara ett av flera underlag för det fortsatta arbetet med att hitta åtgärder för att motverka digitala klyftor. Regeringen genomförde ett rådslag där ett flertal experter samlades för att rådgöra om inriktningar för den framtida politiken på e-demokratiområdet. De rekommendationer som togs fram bereds i syfte att bidra till att formulera en framtida e-demokrati. På konferensen rummet som hölls ansvarade för en workshop där delar av resultatet från rådslaget presenterades och diskuterades. Ungdomar står, i jämförelse med bland annat äldre, delvis utanför den demokratiska processen och är underrepresenterade i bland annat beslutande församlingar. En stor del av de beslut som rör ungas livssituation fattas på lokal nivå. redovisade ett uppdrag från regeringen att främja lokalt ungdomsinflytande genom att kartlägga och sprida goda exempel på detta (IJ2009/898/UF). I uppdraget ingick att myndigheten skulle uppmärksamma hur den nya informations- och kommunikationstekniken används för att främja ungas inflytande lokalt. Förstärkta möjligheter till ansvarsutkrävande SKL har inom ramen för det s.k. bjudit in sina medlemmar till diskussioner om hur den lokala och regionala demokratin kan förnyas. Diskussionen handlar bland annat om möjligheten till ansvarsutkrävande. Bland kommuner och landsting finns ett intresse av större frihet att utforma de egna demokratiska institutionerna för att kunna välja lösningar som gör det tydligare för väljarna vilka de på valdagen lämnar över makten till och vilka de utkräver ansvar av. Som ett resultat av har SKL inlett ett vidare utvecklingsarbete. Inom ramen för det arbetet uppmärksammas bland annat möjligheterna till ansvarsutkrävande från medborgarnas sida gentemot de förtroendevalda. Regeringen fortsätter att följa detta arbete. Dialog för en förstärkt gemensam värdegrund Statens ansvar för de mänskliga rättigheterna och demokratin innebär att problem och konflikter mellan individer i många fall blir statens ansvar. En förutsättning för att staten effektivt ska kunna ta detta ansvar är att invånarna delar en värdegrund som utgår från demokrati och mänskliga rättigheter. En metod för att stärka människors relation till frågor om demokrati och mänskliga rättigheter är dialog, i betydelsen att tillsammans med andra reflektera över grundläggande värdefrågor. Regeringen inledde därför 2008 en satsning på dialog för en förstärkt gemensam värdegrund. En särskilt viktig målgrupp för dessa dialoger är unga människor. I syfte att synliggöra och stärka pågående dialogarbete, stimulera erfarenhetsutbyte samt bana väg för nya samarbeten arrangerades en dialogmässa för ett hundratal organisationer i . Dessa organisationer fyller en särskild funktion i fråga om att nå ut brett i samhället, även till grupper som vanligtvis inte omfattas eller nås av det offentliga samtalet. På lanserades också webbplattformen , en digital samlingsplats för, i ett första steg, organisationer som arbetar med dialog om demokrati och mänskliga rättigheter i . Plattformen förvaltas och utvecklas av . Webbsidan har en sammanhållande funktion i dialogen då den synliggör och samlar organisationer, deras kunskap och erfarenheter samt har ett gemensamt kalendarium där dialogaktiviteter synliggörs och kan samplaneras. arrangerades ett urbanmöte med fokus på värdegrundsdialog för att stärka sammanhållningen och integrationen. Mötet är en del i arbetet med de kommuner som slutit utvecklingsavtal. var att förankra dialogen för förstärkt gemensam värdegrund i det utvecklingsarbetet. Motverka och förebygga hot mot demokratin Framväxten av grupper med extrema åsikter, bland annat rasistiska och fundamentalistiska rörelser som använder sig av våld eller hot om våld, utgör ett hot mot det demokratiska samhällets grundläggande värderingar. För att kunna motverka denna typ av hot mot demokratin krävs åtgärder som kompletterar de brottsbekämpande och rättsvårdande myndigheternas insatser och som inriktas på förebyggande arbete mot våldsinriktad extremism och radikalisering. Det gäller även åtgärder som ger möjlighet till avhopp från sådana grupper. Regeringen gav 2007 Försvarshögskolan (FHS) i uppdrag att göra en kunskapsöversikt om förebyggande insatser mot våldsam extremism och radikalisering. I rapporten framkom att det i finns företeelser som utgör hot mot det demokratiska samhällets grundvalar. Översikten är ett led i arbetet med att analysera utvecklingen när det gäller antidemokratiska krafter i samhället. Regeringen gav (Brå) och Säkerhetspolisen () i uppdrag att sammanställa en rapport om våldsam extremism inom miljöer såsom vit makt-miljöer och den extrema autonoma miljön i . I rapporten beskrivs hur den våldsamma extremismen i ser ut, vad som kännetecknar denna samt vilka våldsmetoder som används och mot vilka våldet riktas. Rapporten beskriver även det preventiva arbetet på lokal nivå samt vilka verktyg som kan utvecklas i arbetet med att motverka och förebygga våldsam extremism. Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda kom 2006 med sitt slutbetänkande Jakten på Makten! (SOU 2006:46). Utredningens arbete har bidragit till att höja kunskapen och beredskapen inom både de politiska partierna samt i kommuner och landsting. Regeringen arbetar med flera av kommitténs förslag och fortsätter att arbeta vidare med frågan om skyddet för förtroendevalda på flera fronter. Bland annat genom följande åtgärder: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 -Fortlöpande samråd med företrädare för bland annat riksdagspartierna och berörda myndigheter om hur arbetet med att förebygga hot mot förtroendevalda fungerar. -Uppdrag till Brå att ge förslag om ett fortlöpande system för statistik- och uppföljning angående brott som riktar sig specifikt mot förtroendevalda. -(SOU 2008:81) har haft i uppdrag att utreda vilka skyddsåtgärder som är lämpligast för att förstärka skyddet för personer som utsätts för hot eller förföljelse. I slutbetänkandet föreslås ett antal åtgärder som också kan innebära ett förstärkt skydd för förtroendevalda som utsätts för hot eller våld. -Utredningen om säkerhet vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting (Fi 2008:03). Utredaren redovisade sitt uppdrag . Förslaget har utformats efter mönster av de lagar som gäller för säkerhetskontroller i och i domstolarna. -En nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten där har ett nationellt huvudansvar för att förebygga, kartlägga och motverka den del av den grova organiserade brottsligheten som syftar till att påverka det politiska beslutsfattandet (politiker), verkställandet av politiska beslut (myndighetsföreträdare) och den fria debatten (journalister). När det gäller förslaget att införa en särskild straffskärpningsgrund för alla brott som begås mot en politiker i dennes egenskap av förtroendevald kommer regeringen inte gå vidare med detta. Utredningen menar att våld som riktas mot en förtroendevald också ska ses som ett hot mot demokratin och därför betinga ett högre straffvärde än andra liknande våldsbrott. Våld och hot om våld är allvarligt och ska stävjas och beivras var och på vilken nivå det än förekommer i samhället. Det straffvärde som gäller generellt bör dock vara tillräckligt avskräckande och gälla även för den här typen av brott. Det är också svårt att försvara just gränsdragningen till förtroendevalda. Risken att utsättas för hot eller våld omfattar fler grupper, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 till exempel politiker som inte är förtroendevalda, journalister och andra opinionsbildare. Regeringen anser att det med ett samlat program och effektivare rättstillämpning går att åstadkomma en större allmänpreventiv effekt än vad en generell straffskärpningsbestämmelse skulle ge. En levande demokrati där möjligheterna till inflytande, delaktighet och deltagande förstärks innebär att makten ska utgå från människorna. Varje individ ska ha makt över de beslut som rör den egna vardagen och känna förtroende för fattade beslut som rör den enskilde individen. I en levande demokrati finns utrymme för många typer av delaktighetsformer. Det är när formerna för att visa sitt misstycke övergår i handlingar som strider mot de demokratiska grundvalarna som detta utgör ett hot mot demokratin.