prop · GX031d6 · 2009-09-21 00:00:00 — arbete med att stödja de pågående förhandlingarna om ett nytt klimatavtal post- Kyoto har fortsatt . Ministermöten har hållits gemensamt mellan miljö- och utvecklingsministrar samt inom migrationsområdet. En högnivåkonferens om ohälsa i arbetslivet arrangerades av den och i . Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning Forskning och analyser har genomförts med statlig finansiering som fördjupat förståelsen om främst säkerhetspolitik. har detta skett i form av studier och seminarier i syfte att medverka till ökad debatt och information om den allt mer globaliserade säkerhetspolitiken. Delar av verksamheten har också bidragit till utformningen av svenska initiativ i internationella fora. Utrikespolitiska institutets forskning är en förutsättning och kunskapsbas för institutets informations- och programverksamhet. Vidare utgör forskningen ett stöd till verksamhet. har bl.a. studier inför det svenska ordförandeskapet i EU utförts. Forskningen har fortsatt varit en viktig komponent i etablerandet av ett globalt expertnätverk och för att UI ska kunna fungera som en internationell partner i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. internationella fredsforskningsinstitut () bedriver forskning inom bl.a. områdena nedrustning, icke-spridning, militära utgifter och regional säkerhetspolitik. har spridit information om dessa frågor och skapat opinion både nationellt och internationellt. Förutom genom rapporter och seminarier har man använt sig av sina databaser, som är tillgängliga på institutets hemsida och genom den internationellt välkända årsboken. SIPRI:s forskningsresultat om olika delfrågor inom nedrustning och icke-spridning har utgjort bidrag till UD:s arbete på området. () har dels genomfört utvecklingsarbete inom ramen för det långsiktiga expertstödet till UD, dels lämnat direktstöd till UD. Verksamheten har bedrivits avseende 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 kärnvapen, biologiska och kemiska vapen, rymd- och missilfrågor och inom ickespridningsinitiativet Initiative (PSI). Exempel på genomfört arbete inkluderar fortsatt utveckling av teknisk analys och dataöverföring inom ramen för det internationella samarbetet för att bygga upp provstoppsavtalets (CTBT) övervakningskapacitet. FOI har också fortsatt att bevaka och analysera den kärntekniska utvecklingen i riskländer som och . Annat stöd har getts i form av sakunderlag och deltagande med expertis i olika internationella förhandlingar, bl.a. vad gäller konventionerna mot biologiska resp. kemiska vapen och olika exportkontrollregimer. har inom ramen för internationella forskargrupperna bl.a. genomfört flera landsomfattande studier (, , , , ). Uppbyggnaden av ett forskningsarkiv för internationella fredsinsatser bedöms vidare kunna bidra till ökad kunskap och stimulera vidare forskning inom området. har innehaft ordförandeskapet i , det nordiska parlamentariska samarbetet. Tre teman har stått i fokus: gemenskap (historisk, kulturell och språklig samhörighet i ), grannskap (, , nordvästra och utvecklingen av den Nordliga dimensionen) och globalisering (som global vinnarregion syftande till en utveckling där alla kan dra nytta av globaliseringen). har särskilt uppmärksammat åtgärder för att möta globaliseringen, undanröja gränshinder mellan de nordiska länderna och reformeringen av , så att samarbetet blir mer effektivt och fokuserat. avrapporterades en utvärdering av tidigare genomfört reformarbete. Rapportens tolv konkreta förslag till ett mer effektivt och mer fokuserat nordiskt samarbete har vidareutvecklats och följs nu upp av de olika ministerråden. En prioriterad uppgift har även varit att undanröja gränshinder mellan de nordiska länderna och på så sätt göra det lättare för personer och företag att verka över nationsgränserna. Ett viktigt redskap i detta arbete är Gränshinderforum som tillsattes av de nordiska samarbetsministrarna . Forumet som består av en deltagare från varje nordiskt land samt från ska medverka till att konkreta gränshinder löses i dialog med länderna. Det ska rapportera till statsministrarna om hur arbetet går framåt. har forumet huvudsakligen fokuserat på fyra områden: socialförsäkringsfrågor, näringslivsfrågor, högre utbildning och forskning/innovation samt det förebyggande nationella lagstiftningsarbetet i syfte att förhindra uppkomsten av nya hinder. har även gränshindersrelaterade frågor diskuterats bilateralt med våra grannländer. I både och har uppmärksammats att det gått det svenska riket delades. Ett stort antal evenemang har hållits där de svensk-finska förbindelserna stått i fokus. anordnades en bilateral framtidskonferens med fokus på forskningsfrågor i . hölls ett gemensamt svensk-finskt regeringsmöte i som det första i sitt slag i de båda länderna. Regeringarna enades om ett gemensamt dokument vars syfte är att ytterligare stärka banden mellan länderna. Den norske före detta utrikes- och försvarsministern har på uppdrag av de nordiska utrikesministrarna presenterat förslag till ett fördjupat nordiskt säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete. Den framåtblickande rapporten har varit föremål för fortsatta diskussioner med fokus på vilka områden man kan arbeta vidare med. överlämnade till Europeiska kommissionen några konkreta förslag till projekt inom ramen för Östersjöstrategins första handlingsplan, 2010. har även uttryckt intresse för att delta i genomförandet av förslagen. Genom projektverksamhet, informationsarbete, ungdomsaktiviteter m.m. har fortsatt att spela en viktig roll i främjandet av den mellanfolkliga förståelsen i och stärkandet av samarbetets folkliga förankring. även uttryckt intresse för att bidra till genomförandet av . får flera tusen svenskar hjälp av när de råkat i nöd utomlands. Ytterligare ett stort antal får hjälp direkt av utlandsmyndigheterna utan att departementet blandas in. Antalet konsulära ärenden har ökat kraftigt och fortsätter att vara omfattande. Arbetet med att bygga upp den konsulära beredskapen har varit intensivt . Bland annat har UD tillsammans med () och lett utvecklingen av utlandsmyndigheternas krishanteringsförmåga, vilket innebär att man har utbildat samtlig personal vid åtta utlandsmyndigheter. I utbildning och övning har personal från UD, SRV, , , och Polisen ingått. De statliga insatserna för information om i utlandet, bl.a. genom svenska utlandsmyndigheter, syftar till att ge gott anseende och att skapa förtroende för landet som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till sysselsättning och tillväxt. () har för sin verksamhet utgått från den gemensamma Sverigebildsplattform som har utarbetats inom i utlandet (NSU, däri ingår , , Invest in , , Visit och ) och man följer de riktlinjer som anges i strategin för Sverigebilden. SI ger bl.a. stöd till och medverkar i utställningar, gästspel, filmvisningar och andra presentationer av i utlandet i samarbete med andra aktörer Fokusområdena är ny kreativitet, öppenhet, gränslös utveckling och hållbarhet. SI:s geografiska prioriteringar är tolv världsstäder (, , , , , , , 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 DC, , , och ). SI och de svenska utlandsmyndigheterna har därvid genomfört ett stort antal aktiviteter i utlandet. Regeringen bedömer att målen för verksamheten har uppfyllts. Sverigefrämjandet i utlandet berör även utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande under utgiftsområde 24 Näringsliv. Sidas Östersjöenhet har utvecklat grannlandssamarbetet genom att möjliggöra för en mångfald av svenska aktörer att utveckla relationer med samarbetsparter i övriga länder. Antalet beviljade insatser ökade från 118 st 2007 till 141 st 2008 till ett belopp av ca . Totalt har 43 av sammanlagt 97 aktörer varit nya inom Östersjösamarbetet. Miljö- och energifrågor var det största samarbetsområdet. Insatserna inom detta område, som ofta sker i form av förstudier, har medfört beviljade medel från andra större finansiärer av Östersjösamarbete. var det största samarbetslandet, tätt följt av . Östersjöenhetens stöd till att ta fram ett flertal projektansökningar till EU:s Interregprogram har resulterat i att minst två beviljats. Sidas samarbete med på miljöområdet, som uppgick till ca , syftar till att bidra till minskade utsläpp i , från främst och . Sidas insatser sker i huvudsak genom stöd inom ramen för Northern Dimension Environmental Partnership (NDEP). Det svenska bidraget inriktas särskilt på att minska utsläppen av fosfor och kväve till från och förberedelser för ett nytt avloppsreningsverk i . Projekten är ännu inte avslutade, men insatserna beräknas leda till utsläppningsminskningar och minskade fosforutsläpp på samt bl.a. minskat kväveutsläpp med . Sidas stöd för mänskliga rättigheter i uppgick till ca . På grund av den särskilt svåra situationen i Norra , som har spridningseffekter över hela federationen, inriktas 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 samarbetet i första hand på detta område. Totalt har 11 projekt genomförts , antingen som stöd via svenska och internationella organisationer eller som direktstöd till ryska organisationer. Genom organisationernas synliggörande av övergrepp, stöd till rättsprocesser samt utbildning av mänskliga rättigheter har stödet främjat respekten för mänskliga rättigheter i . har inom ramen för sitt Visbyprogram förmedlat 178 projektbidrag och samverkat med 66 svenska samarbetsorganisationer. har därutöver förmedlat 354 utländska stipendier och genom sex kontaktseminarier i , och fördjupat relationerna med 350 nyckelpersoner. Kostnaderna uppgick till ca , varav drygt hälften av medlen gick till stöd till akademiska projekt. har varit det land som deltagit i flest projekt. Vad gäller har det skett en ökning av antalet akademiska projekt, medan kunde uppvisa ett större antal enskilda inresande stipendiater. har samtliga stipendiater inom ramen för Visbyprogrammet följts upp i enkätstudier, som visat mycket positiva resultat. har gett 36 unga framgångsrika ledare på hög nivå inom sina branscher möjlighet att delta i sitt ledarskapsprogram till en kostnad av ca . Inom ramen för detta program samarbetar med 18 svenska organisationer och företag. Evenemang i samband med programmet har nått fler än 85 nyckelpersoner. Samtliga deltagare gav aktiviteterna mycket gott betyg och programmet har gett upphov till ca 200 följdprojekt. har inte haft några invändningar inom utgiftsområdet. Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet I närområde bedöms det säkerhetspolitiska läget som fortsatt stabilt. Säkerhetssituationen kan dock förändras av nya globala och komplexa hot utanför gränser. Väpnade konflikter är exempel på sådana företeelser som kan hota vår och andras säkerhet. Andra hot kan vara internationell terrorism, risken för spridning och användning av massförstörelsevapen och organiserad brottslighet. Respekten för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna, den internationella humanitära rätten samt rättsstatens principer, är av central betydelse i säkerhetspolitiken. För svenskt vidkommande intar EU en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. FN är självfallet ett centralt forum för arbete inom internationell fred och säkerhet. Medlemskapet i och samt samarbetet med Nato/Partnerskap för fred (PFF) är också av central betydelse, liksom det regionala samarbetet i närområdet. Dagens konflikter är i högre grad än tidigare inomstatliga konflikter och inbegriper i många fall ett stort antal aktörer. Denna utveckling, tillsammans med brister i respekten för de mänskliga rättigheterna och demokrati i flera konfliktländer och nuvarande och tidigare diktaturer, innebär att det internationella samfundet står inför stora utmaningar i arbetet med de fredsfrämjande verktygen som förutom att skapa säkerhet syftar till att främja bekämpning av fattigdom, ekonomisk och fredlig utveckling i världen. Regeringens samlade politik på det freds- och säkerhetsfrämjande området framgår av den nationella strategi som lades fram (skr. 2007/2008:51). I strategin framhålls bl.a. hur utrikes-, utvecklings-, säkerhets- och försvarspolitik ömsesidigt kan stödja varandra inom ramen för mer samman- hållna svenska insatser till internationellt freds- och säkerhetsfrämjande. De olika fredsfrämjande verktygen har därför en stark relation till varandra och kan verka ömsesidigt förstärkande. Detta ökar betydelsen av effektiva samverkansformer mellan olika politikområden. Regeringen har påbörjat inrättandet av en samverkansfunktion inom med stöd av berörda myndigheter och andra aktörer för att stärka den civil-militära samverkan i samband med svenska bidrag till insatser internationellt. Det krävs ett integrerat synsätt för hur en instabil säkerhetssituation i ett konfliktdrabbat land ska kunna motverkas, vilket inkluderar inte endast militära medel utan andra insatser som kan hjälpa till att bryta våldsmönstret och skapa säkerhet. Detta integrerade synsätt bygger på det bredare säkerhetsbegreppet och på att fredsarbete måste främja såväl säkerhet som utveckling och mänskliga rättigheter för att vara hållbart Medverkan i och utveckling av freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och fredsbyggande arbete utgör en prioriterad uppgift för en aktiv svensk utrikespolitik. Målet är att initiera, stödja och delta i internationella fredsfrämjande insatser för att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter samt att bidra till fredsbyggande. Svenskt deltagande i fredsfrämjande verksamhet sker i form av militära och civila insatser, dvs. väpnad trupp, militärobservatörer, observatörer, poliser och andra experter, bl.a. inom rättsområdet. Svensk medverkan sker inom ramen för olika organisationer och med bred geografisk representation i syfte att tydliggöra det svenska engagemanget för en fredlig utveckling både i vårt närområde och globalt. Regeringen förutser att de internationella fredsfrämjande insatserna kommer att fortsätta att öka i omfattning och bredd. Det innebär att flera typer av insatser behövs i den tidigare återuppbyggnadsfasen efter en konflikt. Förutom omedelbar humanitär hjälp och s.k. DDR-insatser (dvs. avväpning, demobilisering och återanpassning av forna kombattanter inklusive i förekommande fall barnsoldater) ställs även ökade krav på biståndsinsatser för att främja respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, förebygga spridning av HIV/aids samt för att främja kvinnors 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 deltagande i freds- och återuppbyggnadsarbete enligt FN-resolution . Ökade krav ställs även på säkerhetssektorreformer, ett område som kommer vara fortsatt prioriterat . har kommit att i större utsträckning besluta om multifunktionella mandat vilka ligger till grund för insatser där både civila och militära komponenter ingår vilket stödjer. strävar efter att öka graden av samarbete mellan de nordiska länderna även på det freds- och säkerhetsfrämjande området. Det sker bland annat genom att inför varje internationell insats undersöka möjligheter till nordisk samverkan. ska bidra till att FN med sina freds- och säkerhetsfrämjande instrument kan verka effektivt och kraftfullt. kommer fortsatt aktivt att stödja och prioritera att bidra till världsorganisationens freds- och säkerhetsfrämjande insatser. ska bidra till att FN är rustat för att fatta kraftfulla beslut som kan implementeras och agera i situationen som hotar internationell fred och säkerhet. EU:s roll i internationell krishantering har ökat markant . En stark politisk drivkraft inom unionen har varit att genom krishanteringsengagemanget underbygga EU:s strävan att utveckla sin aktörsroll på ett globalt plan. Genom ett aktivt deltagande samt betydande bidrag till de militära och civila insatser som har lanserats inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESFP), har kommit att spela en framträdande roll för ESFP:s utveckling. kommer att fortsätta att bidra till att utveckla detta samarbete och spelar en särskilt viktig roll i samband med EU-ordförandeskapet. Antalet militära och civila insatser inom ramen för ESFP fortsätter att öka. På den militära sidan kan nämnas den insatsen operation som verkar utanför fr.o.m. med svenskt deltagande främst i syfte att säkerställa att humanitär hjälp till når fastlandet. På den civila sidan utgör EU:s rättsstatsinsats EULEX i Kosovo den hittills mest omfattande och komplexa missionen. En av ESFP:s viktigaste uppgifter är att ge stöd till FN:s fredsfrämjande arbete och verkar för att utveckla samarbetet mellan EU och FN. ledningsansvar för den nordiska stridsgruppen Nordic 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förberedelser pågår inför en ny beredskapsperiod, . Ett fortsatt svenskt deltagande förutses i ISAF och KFOR. I bägge fallen kommer regeringen att återkomma till med särskilda propositioner. Nya eller utökade, OSSE- och Nato-ledda, insatser kan bli aktuella, bland annat beroende på utvecklingen i enskilda konfliktområden. För att kunna möta det ökade behovet av freds- och säkerhetsfrämjande insatser kommer att fortsätta att arbeta för att stärka kapaciteten hos regionala, interregionala och subregionala organisationer att förebygga och hantera kriser. En större bredd av civila kompetenser efterfrågas som kraven ökar på såväl kvalitet och kvantitet, som på snabbhet i rekrytering och utbildning av personal. Som ett led i att stärka arbete med säkerhet och utveckling och för att kunna svara upp mot den internationella efterfrågan på svensk personal utgör personalförsörjningsfunktionen på , tillika andra berörda myndigheter, en viktig del i det fortsatta arbetet. bör ha förmåga att mer aktivt ta på sig rollen som medlare i konflikter där har särskild kompetens eller förutsättningar att bidra. Utöver deltagande med svensk personal och expertis ska också fortsätta att bidra till insatser och verksamhet för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter. Här kommer det även fortsättningsvis att vara angeläget att stärka kvinnors roll och deltagande i internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Detta arbete bidrar till att genomföra 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. Insatser för att stärka kvinnors deltagande, säkerhet och åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är en integrerad del av regeringens arbete inom den freds- och säkerhetsfrämjande verksamheten. Terrorismfrågorna har haft en framträdande plats i det internationella samarbetet för fred och säkerhet, såväl inom FN som inom EU, liksom i andra organisationer. verkar inom ramen för dessa organisationer för att förebygga och motverka terrorism och kommer bl.a. fortsätta att aktivt bidra till implementeringen av FN:s globala strategi mot terrorism. för en aktiv, handlingsinriktad diskussion inom EU rörande åtgärder mot terrorism, inklusive möjligheterna att via stödinsatser i tredje land befrämja en positiv utveckling. Respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer utgör grundförutsättningar för att effektivt möta hotet från terrorismen. En fortsatt stor efterfrågan förväntas på svenska bidrag till kapacitetshöjande insatser för att förebygga terrorism. präglas verksamheten i hög grad av det svenska EU-ordförandeskapet. Detta gäller t.ex. rådsarbetsgrupperna CONOP och CODUN, men även det omfattande EU- arbetet inom multilaterala fora, såsom första utskottet i och . Nedrustnings- och icke-spridningsarbetet är en viktig del av svensk utrikespolitik. Det syftar till att reducera och eliminera massförstörelsevapen, samt att motverka att de sprids. Målsättningen är också att begränsa mängden och reglera tillgängligheten av konventionella vapen. För att uppnå detta inriktar sig särskilt på att förhandla fram internationella avtal samt att verka för att dessa genomförs, att alla länder ansluter sig till avtalen och, när så behövs, att avtalen förstärks. Centrala uppgifter i icke-spridnings- arbetet är strävan efter en förhandlingslösning av frågan om kärntekniska program samt ansträngningarna att förmå att avveckla sitt kärnvapenprogram. ska fortsatt verka för kärnvapennedrustning och för att alla stater ska ansluta sig till och efterleva icke-spridningsfördraget (NPT). Samtliga stater bör också förmås ansluta sig till konventionerna om förbud mot kemiska respektive biologiska vapen. Det pågående arbetet med att avskaffa kemiska vapen i enlighet med konventionen om förbud mot dessa vapen bör fortsatt stödjas. Det är angeläget att förbudet mot biologiska vapen stärks genom en s.k. verifikationsmekanism. ska också fortsatt aktivt delta i arbetet i (första utskottet), nedrustningskonferensen (CD), organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW), () samt i den förberedande kommittén för att upprätta det internationella kontrollorganet under provstoppsavtalet (CTBTO). Två svenska prioriteringar under EU- ordförandeskapet är främjandet av provstoppsavtalet och frågan om inrättandet av multilaterala garantier för tillgång på kärnbränsle. Arbetet med dessa angelägna frågor kommer att fortsätta . mot spridning av massförstörelsevapen bör följas upp genom implementering av for Action samt i EU:s bilaterala avtal med tredje land och genom projektinsatser. ska fortsatt delta aktivt i EU:s rådsarbetsgrupper för nedrustning och ickespridning (CODUN resp. CONOP). På icke-spridningsområdet ska internationella avtal och åtaganden om ickespridning av massförstörelsevapen efterlevas och genomföras fullt ut. Hit hör bl.a. 1540 om förhindrande av spridning av massförstörelsevapen, 1718 och 1874 om samt 1737, 1747 och 1803 om . Det fortsatta arbetet, inte minst genom exportkontrollen och deltagandet i icke-spridningsinitiativet Initiative (PSI), ställer ökande krav på samordnade insatser från berörda myndigheter. bör även fortsättningsvis medverka i konkreta insatser för nedrustning och icke-spridning av kärnvapen och kemiska vapen inom ramen för G8:s Globala Partnerskap, till vilket anslöt sig 2003. ska fortsatt verka för att FN:s handlingsprogram för att bekämpa illegal handel med lätta vapen genomförs, liksom för bekämpning av olaglig ansamling och handel med lätta vapen. ska fortsätta att förstärka bl.a. EU:s arbete mot små och lätta vapen samt ge bidrag till humanitära minröjningsinsatser. fortsätter att medverka i ansträngningarna inom ramen för FN:s Konvention (1980) om förbud mot eller begränsningar av vissa konventionella vapen för att nå fram till ett protokoll med restriktioner för klusterammunition och med anslutning av de ledande vapenmakterna. Sedan Konventionen om klusterammunition nu undertecknats avser regeringen återkomma till vad gäller dess ratificering. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 och EU stöder tillämpningen av (truppmineförbudet) och särskilt ansträngningarna att ge sådant stöd till hälsosektorn i drabbade länder som kan komma minoffer till del. Konventionens översynskonferens i kommer ge möjligheter att särskilt uppmärksamma detta arbete. engagemang för att bekämpa spridning av lätta vapen kommer att fortsätta. Frågan om den okontrollerade spridningen är kopplad till utvecklingsansträngningar i alla dess aspekter. verkar för att detta tydliggörs. Tekniskt expertstöd från förblir av mycket stort värde i det fortsatta arbetet på nedrustnings- och ickespridningsområdet. kommer verksamheten att fortsatt domineras av rådsarbetsgrupperna COARM och WPDU med tillhörande seminarier och andra sammankomster, men också av arbetet i de multilaterala exportkontrollregimerna. ska förbli aktivt i exportkontrollregimerna och i EU-arbetet för att stärka exportkontrollen som ett instrument mot spridning av massförstörelsevapen och okontrollerade flöden av konventionella vapen. Verksamheten inriktas på följande åtgärder. Vad gäller exportkontrollen för krigsmateriel fortsätter att i EU-samarbetet verka för informationsutbyte och transparens. EU:s gemensamma s.k. outreach-arbete för att sprida information om god exportkontroll och den gemensamma ståndpunkten på området ska främjas. ska fortsatt aktivt stödja den process som syftar till att uppnå ett (ATT).