prop · GX033 · 2009-09-21 00:00:00 — Över- enskommelser träffas och den närmare fördelningen sker på den regio- nala nivån. Modellen bygger på ett samlat statligt agerande i förhållande till den regionala nivån och förutsätter därför en statlig myndighetsreform inom kulturområdet. Den förutsätter också utbyggda löpande kontakter mellan de politiska nivåerna och en ökad utvärdering och uppföljning av de politiska insatserna. Vissa statliga medel som fördelas av bl.a. , , och föreslås omfattas av modellen. Vissa andra statliga medel föreslås bli associerade till dessa. 8.Ny strategi för stöd till kulturskapande Det åttonde av våra huvudförslag gäller de stöd som fortsatt bör fördelas på central nivå. Förslaget avser en omorientering från dagens inriktning på selektiva och specialinriktade kulturstöd till mer generellt utformade stöd. Det handlar t.ex. om branschstöden och stöden och ersättningarna till enskilda konstnärer. Vi tror att dessa stöd på ett verkningsfullt sätt kan samspela med andra stödformer inom den föreslagna förvaltningsmyn- digheten för konstarterna. Förslaget innebär ökad uppmärksamhet på konstnärsfrågorna och en ökad kulturpolitisk tyngd bakom krav på högre ersättningsnivåer för konstnärligt arbete. Dessa frågor behandlar vi i kapitel 13. De kulturpolitiska stöd som går till centrumbildningarna samt till allianserna på scenkonstområdet bör fördelas centralt av den före- slagna myndigheten för konstarterna. Teater-, Dans- och Musikallianserna bör slås samman till en gemen- sam scenkonstallians. De särskiljande dragen i verksamheten kan behållas som samverkansvinster och större kulturpolitisk tyngd, enligt vår uppfattning, kan uppnås. Stödet till Kultur i arbets- livet omvandlas till ett bidrag som möjliggör genomförande samt utvärdering av projekt med syfte att vidga arbetsmarknaden för konstnärer. Stödet bör fördelas central av den föreslagna myndig- heten för konstarterna. Det statliga litteraturstödet, liksom stödet till kulturtidskrifter, bör ingå som en del i ett allmänt stöd för kulturpolitiska insatser inom hela litteratur- och biblioteksområdet. Kriterier och riktlinjer för att allmänt stöd inom litteratur- och biblioteksområdet bör formuleras i en ny förordning. Stödet bör fördelas centralt av den föreslagna myn- digheten för konstarterna. Det statliga fonogramstödet bör ingå i ett allmänt stöd för kulturpoli- tiska insatser inom hela musikområdet. Kriterier och riktlinjer för stödet regleras i en ny förordning. En analys av hur, och i så fall i vilka former, statliga insatser kan ge mest effekt specifikt på fono- gramområdet bör göras. En sådan bör ta hänsyn dels till den tekniska utvecklingen och debatten kring upphovsrätten, dels till de övriga behov som finns inom branschen. Stödet bör fördelas centralt av myndigheten för konstarterna. Stödet till de fria grupperna inom scenkonstområdet kvarstår för central fördelning och bör fördelas av myndigheten för konstarterna. Inom ramen för fördelning av stödet bör prioriteras att höja bidrags- nivån till de grupper som får stöd. Stödet till arrangörer inom teater, dans och musik föreslås i tillämp- liga delar ingå i portföljmodellen. Tillgången till orkestermusik över landet bör jämnas ut. Detta bör åstadkommas genom omprioriteringar av de statliga insatserna inom ramen för den portföljmodell som vi föreslår. Större resurser bör avsättas för turnéer med svenska och utländska orkestrar i och särskilda satsningar bör göras i de delar av landet som inte har egna orkesterinstitutioner eller där en utveckling på området får anses kulturpolitiskt motiverad. Även frågan om nya uppdrag för orkestrar respektive länsmusik bör lösas inom ramen för portföljmodellen. När den nuvarande Stiftelsen upphör finns det behov av en annan bidragsgivare som på motsvarande sätt kan utgöra ett alternativ till de etablerade bidragsgivande instanserna på kultur- området. Utöver de nämnda förslagen räknar vi med att våra förslag bör ge posi- tiva effekter för konstnärernas villkor också genom förslaget en ny modell för fördelning av statliga medel till den regionala nivån (port- följmodellen), genom insatser för att utveckla frågor om entreprenörskap för konstnärer, genom inriktningen av kulturpolitik som en s.k. aspekt- politik och genom en ny förvaltningsorganisation som kan agera mer kraftfullt inom konstnärspolitiken. De statliga medel som frigörs genom omorganisationen av Rikskon- serters verksamhet och som inte i övrigt intecknas bör ingå i de medel som fördelas av myndigheten för konstarterna. Vi har bedömt att det för att åstadkomma en reell ökning av enskild finansiering som komplement till den offentliga finansieringen av kultur- verksamheter finns starka skäl som talar för att en förändring av befintliga regler i inkomstskattelagen bör göras. Vi anser också att ytterligare förbättrade möjligheter för kulturverk- samheter att få rådgivning och information från i skatte- frågor bör eftersträvas. Del 3 - Kulturpolitikens arkitektur De överväganden som gäller kulturpolitikens struktur och organisation av myndigheter och institutioner, motsvarande förnyelseprogrammets nionde och tionde punkter har vi samlat i betänkandets tredje volym. 9.Arkitektur för en förnyad kulturpolitik Med hänvisning till våra slutsatser i grundanalysen anser vi att de gene- rella politiska perspektiven och de samlade kulturpolitiska linjerna behö- ver stärkas. Vi förordar därför som punkt nio ett generellt politiskt per- spektivskifte, en ny arkitektur för kulturpolitiken. I stället för dagens finfördelade uppdelning i genrer och ändamål föreslår vi att ändamålen grupperas och organiseras i tre huvudsfärer. Indelningen grundar vi på vår bedömning av hur kulturpolitikens huvudfrågor kommit att tona fram . Genom att gruppera kulturpolitikens uppgifter i ett begränsat antal sfärer som var och en kan täcka en större del av det politiska perspektivet vill vi motverka en allt för hög detaljeringsgrad med därpå följande byrå- kratisering. Vår avsikt är att samla ändamålen, men också skapa ökade förutsättningar för samverkan mellan sfärerna. Vi föreslår en förhållandevis omfattande kulturpolitisk förvaltnings- reform, avsedd att genomföras i olika steg. Avsikten är att färre, men mer kraftfulla myndigheter bättre ska kunna samverka såväl inbördes som med företrädare för andra intressen i samhället och utveckla rikare nät- verk för kulturpolitikens vidkommande. Vi utvecklar våra överväganden i denna del i kapitel 14. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk Som den första sfären urskiljer vi arkiv- och biblioteksväsendena samt frågor om språk. Denna sfär behandlar i kapitel 15. Grundläggande för att se dessa frågor i ett sammanhang är utveck- lingen inom den digitala tekniken. I centrum finns behovet av ökad till- gång till och bättre spridning av arkivens och bibliotekens information. Arkiven och biblioteken kan utveckla nya tjänster. Frågor om arkiv och bibliotek bör få en större tyngd och uppmärksamhet inom kulturpoliti- ken. och landsarkiven bildar en ny myndighet som får i uppdrag att svara för den nationella överblicken över arkiv- området. får i uppdrag att svara för den nationella över- blicken över biblioteksområdet. Talboks- och får ett utvidgat ansvar för att följa och stödja de statliga myndigheternas insatser för anpassad information. bör en samlad myndighet för arkiv och bibliotek inrättas. De övriga föreslagna organisationsförändringarna bör kunna genom- föras snabbare. En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö Till den andra sfären vill vi samla det kulturpolitiska avsnitt som gäller samtid, historia och frågor om livsmiljö i vid mening. Vi behandlar våra överväganden närmare i kapitel 16. För kulturarvsfrågornas del har vi i grundanalysen velat visa hur dessa successivt under de senare decennierna blivit en plattform för den kulturella reflexionen om hur dagens kultur ska byggas och utvecklas. Det vill vi försöka ta till vara för en förnyelse av kulturpolitiken genom att plädera för en ny syn på relationen mellan de tre företeelserna, samtid, historia och livsmiljö i vid mening. Till grund för våra överväganden i organisationsfrågorna ligger bedömningen att såväl konsten som frågor om kulturarvet bör få mer synliga platser i samhällsutvecklingen. Vi vill bredda de kulturmiljö- vårdande perspektiven som kulturpolitiken framgångsrikt hävdar i samhällsprocesserna. Vi vill också ge de konstnärliga yttringarna en starkare ställning i dessa processer. , , frågor, och läggs samman till en I myndigheten infogas också den museikoordinators- funktion som närmare utvecklas i förslag av utredningen dinatorn. En organisationskommitté bör tillsättas för att genomföra organisationsförändringen. Förändringen bör kunna genomföras . En sfär för frågor om konstarterna I en tredje sfär vill vi samla frågor om konstarterna scenkonst och musik, film, litteratur samt bild och form. Detta område behandlar vi i kapitel 17. Vi rekommenderar ett mer sammanhållet politiskt perspektiv på konstarterna, där de gemensamma villkoren och frågorna lyfts fram. Här samlas också frågor som rör konstnärernas villkor, vilket borde betyda att dessa frågor får en annan tyngd än , då ansvaret är splittrat på flera aktörer. Vår bedömning såvitt gäller organisationsfrågor för sfären är att en gemensam myndighet för bidragsgivning och ersättningar till konstnärer och upphovsmän bör skapas. En sådan bör kunna ge konsten en starkare ställning och bidra till att konsten och konstnärerna i än högre grad kan delta i samhälleliga utvecklingsfrågor. En ny myndighet för konstarterna skapas genom att viss verksamhet inom , hela med Bildkonstnärs- fonden samt och viss verksamhet inom Riks- konserter samlas inom en och samma organisation. En organisationskommitté bör tillsättas för att genomföra organisationsförändringen. Förändringen bör kunna genomföras . Det bör sammanfattningsvis betonas att syftet med att urskilja sfärerna och de korresponderande organisationsförslagen inte är att vare sig hitta eller konstruera några nya skarpa gränser inom den redan ganska smala kulturpolitiken. Varje sfär i vårt förslag innehåller något av eller överlappar i någon mån de andra och meningen är att de tillsam- mans ska kunna konstituera en fungerande kulturpolitik efter de riktlinjer vi försöker skissa. Den reform vi förespråkar innebär att kulturpolitiken får den exekutiva organisation som behövs för omställningen enligt punkterna i vårt för- nyelseprogram. Den förändrade förvaltningsstrukturen syftar till ett stärkt medborgarperspektiv och till ökad tillgänglighet till kulturella uttryck för var och en. Gemensamma uppgifter för myndigheterna med ansvar för sfärerna De förvaltningsmyndigheter som vi föreslår i kapitlen 1517 ska var och en för sig ha ansvar för nationell överblick avseende sin sfär och ett samlat ansvar för genomslaget för kulturpolitiska prioriteringar, t.ex. insatser för barn och unga, jämställdhets- och mångfaldsfrågor. internationell orientering (kapitel 11), utbildning, forskning och utveckling (kapitel 14), statistikförsörjning, uppföljning och utvärdering (kapitel 14). med ett nytt uppdrag Tyngdpunkten i vårt förslag till en förvaltningsreform ligger på förslagen om organiseringen av förvaltningsmyndigheter med ansvar för de kultur- politiska sfärerna. Tillsammans med förslaget om portföljmodellen ger detta nya förutsättningar för kulturpolitiken. I kapitel 18 konstaterar vi att bör ges ett nytt uppdrag inom det kulturpolitiska området. Uppdraget bör omfatta att leda och samordna statens överläggningar med landstingen och kommunerna inom ramen för portföljmodellen, göra samlade bedömningar, uppföljningar och utvärderingar av kulturpolitiken till underlag för regeringen, samordna och svara för vissa övriga kulturpolitiskt strategiska uppgif- ter. Dessa uppgifter svarar i delar mot de uppgifter som har. Den del av rådet som har ett övergripande ansvar inom kulturpolitiken bör därför ges ett nytt uppdrag i enlighet med vårt förslag. Myndigheten bör få en förstärkt kompetens för de nya uppgifterna. Namnet bör följa denna myndighet. Den del av dagens Kulturråd som ansvarar för den centrala bidrags- givningen till konstartsområdet bör tillsammans med bilda kärna i den nya myndigheten för konstarterna. Förändringen bör kunna genomföras . 10.En ny syn på institutionerna Den tionde, och sista, punkten i vårt förnyelseprogram handlar om kulturinstitutionerna. Den behandlas i kapitel 19. I grundanalysen har vi velat visa på den särskilda roll som institutionerna har för kulturpoliti- kens förnyelse likaväl som för att vidmakthålla dess kontinuitet. Samhället utvecklas snabbt och kulturinstitutionerna är av grund- läggande betydelse för att markera betydelsen av olika kulturfrågor. Därför är det angeläget att också institutionerna utvecklas och förnyas och på så sätt behåller sin relevans i samhället. Kulturpolitiken ska stödja institutionerna i dessa hänseenden. Frågor om ledarskap och rekryte- ringar som speglar mångfalden i samhället hör till det som behöver upp- Institutionernas speciella uppdrag i kulturpolitiken behöver utvecklas. De bör ha en större självständighet i relation till den politiska styrningen än t.ex. förvaltningsmyndigheterna. De bör ges långsiktigt formulerade Möjligheten att styra institutionerna genom en form av verksamhets- kontrakt med flerårig giltighetstid bör prövas. De föreslagna förvaltningsmyndigheterna för sfärerna bör ges i upp- drag att driva och samordna utvecklingsfrågor som är väsentliga för institutionerna. En särskild utredning bör göras av dels institutionernas grundupp- drag, dels av organisationen av fristående institutioner och institu- tionskoncerner. En översyn bör initieras för att i samråd med den romska minoritetens organisationer förbereda uppbyggnaden av en institutionell hemvist för den romska kulturen. Det sista kapitlet, kapitel 20, behandlar de praktiska och ekonomiska förutsättningarna för att våra förslag ska kunna genomföras. Här konsta- terar vi att de omställningskostnader som föreslagna förändringar av myndighetsstrukturen medför bör rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. Administrativa och andra samordningsvinster kan förutses när det gäller sammanslagna myndigheter. Förändringar av uppdraget för Riks- konserter bedöms kunna frigöra statliga medel. De medel som på detta sätt frigörs bör användas för att finansiera ett utökat uppdrag för Kungl. De medel som därutöver blir tillgängliga och som i övrigt inte intecknas bör användas inom ram för att för- stärka det stöd som fördelas av den föreslagna myndigheten för konst- arterna. Våra möjligheter att fullt ut beräkna kostnaderna för omställningen har varit begränsade. Därför föreslår vi att Statskontoret ges ett uppdrag att göra en närmare genomgång av de ekonomiska konsekvenserna av för- slagen till förändringar i myndighetsstrukturen parallellt med remissbe- handlingen av detta betänkande. Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser till betänkande Grundanalys, Förnyelseprogram och Kulturpolitikens arkitektur (SOU 2009:16) Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig över förslag , , Myndigheten för utländska invester- ingar i , exportråd, Försvarsmakten, , Myndigheten för handikappolitisk samordning Handisam, Statens folk- hälsoinstitut, , , Ekonomi- styrningsverket, , , Kammarkollegiet, Statskontoret, , i , i län, i , i län, i , i , Läns- styrelsen i , i , i , i , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , Sameskolstyrelsen, Folkbild- ningsrådet, , Kungl. , , Svenska , , , universitet, , , Kungl. tekniska högskolan, , , , , , , Högskolan på , , Kungl. Konst- högskolan, Kungl. i , , i , , i , i , , Konkur- rensverket, Verket för innovationssystem (), Verket för näringslivsutveckling (), (), , , , , , , , , , Styrelsen för , , Stiftelsen , , , , Lands- arkivet i , i , i , Lands- arkivet i , i , i , i , och folkminnen, Riks- antikvarieämbetet, , med , , Livrustkammaren och Sko- klosters slott med stiftelsen , riks- museet, Statens maritima museer, , Statens museer för världskultur, , Statens musik- samlingar, Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Riksutställningar, Strind- bergsmuseet, Stiftelsen , Svenskt fjäll- och samemuseum, Stiftelsen , Stiftelsen , RiksSkådebanan, Stiftelsen , , Talboks- och punktskrifts- , nyhetsinformation och litteratur, Forum för levande historia, , Kungliga Dramatiska teatern AB, Arbetsförmedlingen, Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , Kungl. för de fria konsterna, Kungl. , Länsmusiken i , , , Cirkus Cirkör, AB , Musik och Teater, , , Musik och Teater, Regionteatern , Byteatern läns teater, Länsteatern på , Gotlands- musiken, Musik i , AB , Opera och , , , , Teater , Musik i , Folkteatern i , konsert AB, GöteborgsOperan , Musik i Väst, , Värmlandsoperan, Länsteatern i /Teater, Musik för län, Västmanlandsmusiken, Dalateatern, Musik i , Folkteatern i , symfoni- orkester, , , , Nätverk för Musikteater och , Norrbottensteatern, Norrbottensmusiken, Länsmusikens samarbetsråd, Länsteatrarna i , Länsbibliotek , Länsbibliotek , Länsbibliotek , Länsbibliotek Sydost, , Region- bibliotek , Regionbibliotek , Regionbibliotek , Länsbibliotek , Länsbibliotek , Bibliotek , , Länsbibliotek , , föreningsarkiv, , Folkrörelsernas arkiv för , Arkiv , i , Arkivcentrum län, , läns folkrörelsearkiv, läns folk- rörelsearkiv, , , , och bibliotek, , , Sverigefinländarnas arkiv, Romskt kultur- centrum, , , Öster- götlands länsmuseum, , för län, fornsal, Region- museet , Kulturen i , museer, , , , , läns museum, , , , , Läns- museernas samarbetsråd, Kommunala museers samarbetsråd, Kommuner och Landsting, , , , kommun, , kommun, kommun, , Norr- kommun, , kommun, kommun, , kommun, kom- mun, , kommun, , , , kommun, , Hjo kommun, , , , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , Åre kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , läns landsting, , , , , läns landsting, lands- ting, läns landsting, , Västra , , läns landsting, Västman- lands läns landsting, , , , , , , Samverkansorganet i Öster- götlands län, Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i län, Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i län, , , , TV-produ- centerna, Delegationen för romska frågor, Judiska centralrådet, Same- tinget, Same Ätnam, , Svenska Torne- dalingars , Sverigefinländarnas delegation, för Invandrarkvinnor (RIFFI), , i , i (LO), Akademikers (), (), , , , , , , Filmcentrum, Författarcentrum Riks, Illustratörcentrum, Konsthantverkscentrum, Konstnärscentrum, Musikcentrum, Musik- centrum Väst, Teatercentrum, Översättarcentrum, Dansalliansen, Musik- alliansen, , , Folkuniver- sitetet, Ibn Rushd, bildningsverksamhet, SENSUS, , , , , Bonus Presskopia, COPYSWEDE, Dataspelsbranschen, , Folkhög- skolornas riksförbund (), Folkets Hus och Parker, Förbundet rörelsehindrade, Föreningen i (BUS), Föreningen och Näringsliv, Föreningen form, Föreningen av populärmusik, Föreningen , Föreningen , Föreningen , Handikappförbundens samarbetsorgan, IFPI Svenska gruppen, Intercult, , , alliansen (KFA), Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbets- nämnd (KLYS), Körsam, för Ungdoms- organisationer (LSU), Magasin 3, Musikarrangörer i samverkan (), Mångkulturellt centrum, Nätverket för upplevelseindustrin, Skuggutred- ningen/Orionteatern, (), för Folkmusik och (RFoD), , , Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS), Stiftelsen , , för folkhälsoarbete, Svensk Scenkonst, Svensk teaterunion Svenska , Svenska Amatörkultur- akademin, Svenska artisters och musikers intresseorganisation (), , , Svenska , , Svenska hemslöjds- föreningarnas riksförbund, , , , Svenska Musikfestivaler, Svenska , Svenska oberoende musikproducenter, , Svenska tonsättares internationella musikbyrå (), , Arkitekter, , , hembygds- förbund, Sveriges konstföreningar, konsthantverkare och industriformgivare (), , , , yrkesmusiker- förbund, , , Författar- och Översättarcentrum. Skrivelser har därutöver kommit in från , , , , , och , , i , , Näringslivsarkiv i , universitets- , Mer Jazz i , , Norrstyrelsen, Grönsöö kultur- historiska stiftelse, Stiftelsen , Dansstationen, Läro- medelsförfattares Förbund, i Roslagen, Twochange, AB Fasching Musikproduktion, kommun, bildnings- förbund, Nordiska oberoende förlags förening, ABF , i museerna, , , , Dansnät , Stiftelsen , , , , , , , , , , , , , m.fl., för informationsspecialister, , för och , Rörelsefolkhögskolornas , , politiska studier, i , , Musik i Syd , , Sven- , Förnuft & Känsla, Horisont, , , Region , , , Arkitekter i , , , Samverkan i kommun, , , , , Väster- , kulturtidskrifter, Kleberg, och , , Föreningen , & Konserthus, , , vid , , i , Samrådsgruppen för regional ABM- utveckling, Fria Konstnärliga och Hantverksinriktade Skolor, Ugglan i , ABM Resurs , , , Konstnärscentrum mitt, Styrelsen för , i , , Samiska teatern, , , Arteprenör, Bursie Wahlman, , , , , Kultur och Fritid, , Diggapony Collabora- tions, ska leva, , Länsbibliotekarier, i , tidskriftsverkstäder, , Samlings- lokalorganisationernas samarbetskommitté, Faschings Vänner, Svenska län, For Exclusive Artist , Föreningen i Samhället, ABM-centrum, Förbundet , , , Folkrörelsernas Konst- främjande, Nätverkstan Kultur i Väst, , Bygde- gårdarnas , Friteatergruppen , , , , Amatörkulturens samrådsgrupp, Västarvet, Västra , läns , kommun, Härnö- sands folkhögskola, , Föreningen musiker, , och Hälsa, Föreningarna , Verksamma vid EMS, VEMS, Sällskapet Elektroakustisk Musik i , Ideell kulturallians, Dövas , Skådebanan i , , läns föreningsarkiv, för de regionala danskonsulent- verksamheterna, , hörselskadade och språkstörda barn, , , örer av Nutida Konstmusik, Facket för service och kommunikation, , Kontaktnätet för ideella kulturföreningar, Föreningen , Region , Föreningen , kommun, Svenska Folkdansringen, Folkmusikens Hus i Stiftelsen , Region , i & Folk- bildning, , , Piratpartiet. Bilaga 3 Sammanfattning av Museikoordinatorns betänkande Kraftsamling! museisamverkan ger resultat (SOU 2009:15) Bakgrund, problembeskrivning och intryck från det genomförda utredningsarbetet Utredningen har som uppdrag haft att se över vissa frågor inom musei- området (se direktiv i bilaga 1). samråd ingick i uppdraget liksom dialog med berörda parter (se kontaktlista i bilaga 20). Olika former för ökad samverkan ska prövas i syfte att frigöra resurser för museernas kärnverksamhet samt bidra till ytterligare högkvalitativ verksamhet. I uppdraget ingår också att föreslå hur ökad samverkan och eventuella stödfunktioner inom museiområdet lämpligast kan åstadkommas och organiseras efter det att koordinatorn avslutat sitt uppdrag. I direktiven efterfrågas konkret projektarbete och framtagande av underlag för lång- siktigt verkande åtgärder. Uppdraget omfattar främst det statliga och statsunderstödda musei- väsendet inom ansvarsområde samt övriga statligt finansierade museer och museiväsendet i dess helhet om synergieffekter kan uppnås för hela sektorn. Inriktningen mot frågor, som kan ha syner- gieffekter för sektorn som helhet, förstärktes i det rundabordssamtal med representanter för hela museisektorn som arrange- rade (bilaga 3). Detta breda angreppssätt i arbetet har varit vägledande i valet av arbetsområden där åtgärder och processer som gynnar sektorn som helhet särskilt uppmärksammats. Jag redovisade i en lägesrapport (bilaga 4) hur jag upp- fattat uppdraget och avsåg att fullgöra det. Jag presenterade där också den bild av dagens museisverige som utgör bakgrunden för vårt arbete. Utredningsarbetets huvudmoment som kortfattat sammanfattas nedan ligger till grund för betänkandets disposition. Utredningen har också i enlighet med tilläggsdirektiv (bilaga 2) gjort en översyn av Stiftelsen i . Regeringen tog i budget- propositionen upp frågan och beslöt att inte genomföra utred- ningens förslag. Arbetets inriktning och betänkandets disposition Samverkan för kraftfull museiutveckling har jag uppfattat som det främsta syftet med uppdraget och jag har med den ambitionen arbetat på att: