prop · GX0334 · 2009-10-21 00:00:00 — Regeringen överlämnade 2008 en skrivelse till om standardiseringens betydelse i en globaliserad värld. I uppföljningsarbetet kommer särskilt fokus ligga vid att identifiera vilka strategiska områden, i ett perspektiv av ökad konkurrenskraft, som bör satsa på. nåddes en slutlig överenskommelse om det s.k. tredje inre marknadspaketet för el och naturgas inom EU. Regeringen tillsatte en utredning (dir. 2009:21) som ska föreslå anpassningar i svensk lagstiftning och regelverk i övrigt till de reviderade el- och gasmarknadsdirektiven, och rådets förordningar om villkor för tillträde till nätet för gränsöverskridande handel med el respektive naturgasöverföringsnäten, samt till den föreslagna förordningen om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter inom EU. Utredningsuppdraget ska redovisas . Som ett viktigt steg i arbetet med att främja en effektiv, gränslös och hållbar nordisk elmarknad med god konkurrens och effektiv handel med omvärlden beslutade de nordiska energiministrarna om en nordisk färdplan som fokuserar på ytterligare harmonisering och integrering av elmarknaden. Finansmarknadsåtgärder för att möta den ekonomiska krisen När den finansiella krisen spred sig mellan världens ekonomier försämrades funktionerna i det finansiella systemet avsevärt. För att minska återverkningarna på svensk ekonomi beslutade regeringen tidigt att vidta ett antal stabiliserande åtgärder för att återställa förtroendet för det finansiella systemet. 2009/10:34 20 presenterade regeringen en omfattande stabilitetsplan med såväl omedelbara åtgärder som en omfattande stödlagstiftning (2008:814). Stödlagen gör det möjligt för regeringen att med kort varsel lämna olika former av stöd till kreditinstitut, för att undvika en allvarlig störning i det finansiella systemet. utsågs till regeringens stödmyndighet, med ansvar för att genomföra de beslutade åtgärderna. fick ett särskilt uppdrag att regelbundet kontrollera att stödåtgärderna även kommer hushållen och företagen till del. Som en första åtgärd höjdes insättningsgarantin, (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, rskr. 2008/09:16) i syfte att stärka insättarnas förtroende och upprätthålla en stabil inlåning. Garantin omfattar insättningar på alla typer av konton utom det individuella pensionssparandet (IPS). För att underlätta finansieringssituationen för solventa institut och stärka stabiliteten på de finansiella marknaderna införde regeringen ett garantiprogram för medelfristig upplåning. Syftet är att underlätta för banker att finansiera sig på olika löptider och därmed skapa bättre förutsättningar för hushåll och företag att låna pengar till rimliga villkor. Programmet har en ekonomisk ram på och gäller fram till och med . Fram till hade åtta kreditinstitut gått med i programmet. Den totala summa som garanterats vid detta datum var . Bedömningen är att programmet har haft en stabiliserande effekt på de finansiella marknaderna och därmed kommit alla aktörer tillgodo. Som exempel kan nämnas ökade emissionsvolymer på obligationsmarknaden , även för institut utanför garantiprogrammet. I osäkra tider kan det vara svårt att ta in nytt ägarkapital som kraven på bankerna ökar att göra just detta. Regeringen beslöt därför att införa ett kapitaltillskottsprogram som riktar sig till solventa banker och andra kreditinstitut, som bedöms vara viktiga för den finansiella stabiliteten. Syftet var att undvika en kreditåtstramning i ekonomin genom att öka bankernas förmåga att förse hushåll och företag med krediter till rimliga villkor. Kapitaltillskottsprogrammet omfattar maximalt och löper fram till och med . har använts inom ramen för programmet. Regeringens bedömning är att programmet har haft en stabiliserande effekt på marknaden och bidragit till att bankernas finansieringssituation förbättrats . Att så få institut har ansökt om kapitaltillskott är troligtvis en följd av att programmen i första hand har utformats för att stimulera marknadslösningar. Stödlagen gör det också möjligt för staten att ingripa om ett finansiellt institut skulle få så omfattande problem att det finns risk för en allvarlig störning i det finansiella systemet. Det finns ett brett mandat att vidta de stödåtgärder som situationen kräver, även om institutet i fråga inte har ansökt om stöd. Oavsett hur stöden utformas är det i första hand ägarna och de som bidragit med riskkapital som ska stå för eventuella förluster. För att finansiera krisåtgärderna inrättades en stabilitetsfond. Sk Regeringen beslutade om en proposition Stabilitetsavgift (prop. 2009/10:30) om att införa en s.k. stabilitetsavgift. Förslaget innebär att banker och kreditinstitut ska betala en avgift för att finansiera den stabilitetsfond som kan användas för att hantera finansiella kriser. Därigenom skapas ett långsiktigt hållbart finansieringssystem som ligger utanför statsbudgeten. 2009/10:34 21 Ett konkurrenskraftigt och hållbart näringsliv Syftet med inriktningen mot en eko-effektiv ekonomi är att diskutera utifrån hur och kan öka konkurrenskraften och möta dagens utmaningar och gemensamma målsättningar inom klimat och energiområdena. Goda exempel som belyser lönsamhets- och konkurrensfördelar i att minska sin miljöpåverkan i alla typer av företag lyfts fram. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) presenterades stora satsningar på klimatrelaterad och teknisk forskning. Utöver detta har regeringen genomfört insatser inom miljöteknik som exportfrämjande, investeringsfrämjande, analys och kunskapsutveckling. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:163) presenterades förstärkta satsningar på marknadsintroduktion av energieffektiv teknik samt åtgärder för att främja energitjänster. driver ett aktivt arbete inom klimatpolitiken på både europeisk och global nivå, se vidareavsnitt 3.4. En effektiv tillämpning av konkurrenslagstiftningen har fortsatt arbetet mot anbudskarteller, och avslutades också största kartellmål i . Sex av nio asfaltföretag dömdes att betala i konkurrensskadeavgift. har granskat samarbeten inom branschorganisationer och konstaterar att var tredje branschorganisation ägnar sig åt verksamhet som kan komma i konflikt med konkurrensreglerna. Det handlar t.ex. om prisrekommendationer till medlemsföretag eller insamling och distribution av prisuppgifter, försäljning och kostnader. har intensifierat tillsynen av upphandlingsreglerna och lagt särskild vikt vid att uppmärksamma otillåtna direktupphandlingar, t.ex. vad gäller kommunernas upphandling av avfallstjänster där konstaterar att nästan vart tredje kommunalt avfallskontrakt inte upphandlats i konkurrens. Därutöver har i ett flertal ärenden granskat felaktiga upphandlingar där upphandlarna i vissa fall även trotsat domstolsbeslut. Ökad konkurrens genom fler aktörer och ökad valfrihet. Regeringen anser att det är angeläget att komma till rätta med de problem som uppstår när offentliga aktörer ägnar sig åt affärsverksamhet som 2009/10:34 22 snedvrider konkurrensen på marknaden och därmed tränger undan privat näringsverksamhet. För att skapa förutsättningar för fler små företag att växa och bedriva verksamhet har regeringen lämnat propositionen Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden m.m. (prop. 2008/09:231) med förslag om att konkurrenslagen kompletteras med regler som innebär att staten, en kommun eller ett landsting kan förbjudas att i sin säljverksamhet tillämpa ett visst förfarande om den snedvrider förutsättningarna för effektiv konkurrens. En kommun eller ett landsting får även förbjudas att bedriva sådan verksamhet som inte är förenlig med den kommunala kompetensen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . trädde lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) i kraft. LOV reglerar vad som ska gälla för de kommuner och landsting som vill öka valfriheten och konkurrenspröva verksamheter genom att överlåta valet av utförare av äldreomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning samt hälso- och sjukvårdstjänster till brukaren eller patienten. Såväl privata företag som ideella organisationer kan ansöka om att bli godkända som leverantörer. Lagen bygger på att det inte är någon priskonkurrens mellan leverantörerna. Den enskilde ges i stället möjlighet att välja den leverantör som hon eller han uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten. beslutade regeringen om en lagrådsremiss enligt vilken Arbetsförmedlingen ska ha en skyldighet att erbjuda vissa nyanlända invandrare valfrihetssystem med etableringslotsar. Enligt förslaget kommer därmed även Arbetsförmedlingen att tillämpa LOV. Syftet med förslaget är att underlätta och påskynda nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet (se även avsnitt 4.2). Förslaget är i linje med kommissionens och Europeiska rådets points to watch om att öka deltagandet på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. träder ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) i kraft, varigenom landstingen blir skyldiga att införa vårdvalssystem som ger allmänheten möjlighet att välja mellan olika vårdgivare i primärvården. finns sådana system i några landsting. Det nya vårdvalssystemet gör att reglerna för att välja primärvårdsutförare blir mer enhetliga än . Företag och organisationer får bättre möjligheter att etablera en verksamhet inom primärvård och patienterna får fler vårdgivare att välja mellan. Alla vårdgivare som uppfyller kraven som respektive landsting beslutat om ska ha rätt att etablera sig i primärvården med offentlig ersättning. Grunderna i ersättningssystemet ska vara att pengarna följer patientens val och att privata och offentliga vårdgivare behandlas lika. Vårdvalssystemets effekter på konkurrensen ska noga utvärderas och har därför haft i uppdrag att följa införandet ur konkurrenssynpunkt för att säkerställa att offentliga och privata vårdgivare kan konkurrera på lika villkor. trädde ny lagstiftning i kraft som innebär en omreglering av apoteksmarknaden. Målet med omregleringen är att konsumenterna ska få ökad tillgänglighet till läkemedel, bättre service och större tjänsteutbud. nuvarande monopol ersätts av ett system där den som får tillstånd av får driva apotek. Statens ägande av ska successivt minskas genom avyttring. 2009/10:34 23 Motsvarande 150 apotek ska föras över till ett nytt statligt bolag och kunna ha enskilda entreprenörer som delägare. Ett särskilt omstruktureringsbolag ser fortsatt till att omstruktureringen av sker transparent, konkurrensneutralt, oberoende och att det sker en marknadsmässig värdering inför en utförsäljning av apotek. ska på regeringens uppdrag följa och analysera utvecklingen på apoteksmarknaden . Uppdraget ska slutrapporteras . träder ny lagstiftning i kraft som innebär att detaljhandel med vissa receptfria läkemedel ska få bedrivas på andra platser än öppenvårdsapotek. Regleringen innebär i princip att en stor del av de mest efterfrågade receptfria läkemedlen görs tillgängliga i övrig handel. upphävdes SJ AB:s ensamrätt att utföra persontrafik på järnväg på kommersiell grund. Det är början på en process som innebär att marknaden för persontrafik på järnväg öppnas för konkurrens. är det öppet för helgtrafik och öppnas hela det svenska järnvägsnätet för internationell persontrafik med rätt till cabotage. Innebörden är att ett företag som huvudsakligen utför internationell trafik för att ta upp och släppa av passagerare som inte passerar en landsgränd. öppnas marknaden helt för persontrafik på järnväg. Vidare avser regeringen att återkomma till med förslag som kan innebära att fordonsbesiktningsverksamheten kan utsättas för konkurrens från . har uppmärksammat att samägandet av kärnkraften innebär nackdelar ur konkurrenssynpunkt, eftersom de tre stora elbolagen tillsammans äger och kontrollerar all kärnkraft i samt att samägandet därför bör upphöra. Regeringen anser att en väl fungerande elmarknad stärker svensk konkurrenskraft och har stor betydelse för prisutvecklingen på elkraft såväl för företag som för hushåll. Regeringen har därför tillsatt två förhandlingsmän som har till uppgift att lämna förslag till lösning avseende samägandet av kärnkraften. trädde den nya fjärrvärmelagen i kraft. En särskild utredare ska analysera förutsättningarna för ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och därigenom skapa förutsättningar för konkurrens på fjärrvärmemarknaderna. Om det bedöms lämpligt ska utredningen också lämna förslag till ett regelverk för tredjepartstillträde. Syftet är att ytterligare stärka fjärrvärmekundernas ställning samt att åstadkomma en effektivare värmemarknad med lägre fjärrvärmepriser och en förbättrad miljö. Konkurrenspolitiken har ett brett angreppssätt som utgår ifrån att man måste ta vara på varje möjlighet att överväga konkurrensförbättrande åtgärder inom hela samhällsekonomin. Även om har en stark ekonomi och ett i internationellt perspektiv avreglerat och konkurrenskraftigt näringsliv är prisläget i högt inom många områden i jämförelse med andra länder, vilket kommissionen och pekade ut som en points to watch för . En huvudsaklig orsak till detta är en bristande konkurrenssituation, vilket också gör att prisstegringar riskerar att bli mer märkbara och långvariga. Regeringen ser därför behov av konkurrensförbättrande åtgärder på en rad områden och har med anledning av detta gett i uppdrag att lämna konkreta och rangordnade förslag på konkurrensförbättrande åtgärder. slutredovisade 59 åtgärder för bättre konkurrens i som spänner över stora delar av samhällsekonomin. Att ta ett samlat grepp om konkurrensfrågorna är nödvändigt för att förbättra möjligheterna att driva igenom reformer som ger tydliga och långsiktiga resultat för hela samhällsekonomin. Ett arbete pågår för att omhänderta åtgärdsförslag på bästa sätt. Regeringen avser att närmare presentera de satsningar som görs på konkurrensförbättrande åtgärder med betydelse för samhällsekonomin. 2009/10:34 24 Ökad konkurrens genom förbättrad offentlig upphandling Regeringen avser att i en kommande proposition genomföra EG:s reviderade rättsmedelsdirektiv i svensk rätt (förslaget beskrivs närmare i Nya rättsmedel m.m. på upphandlingsområdet (Ds 2009:30). Förslaget syftar bl.a. till att komma till rätta med fall då en upphandlande myndighet tecknar upphandlingskontrakt för att stänga möjligheten till överprövning. Förslaget behandlar även problemet med att det saknas effektiva rättsmedel mot otillåtna direkttilldelningar av kontrakt. En marknadsskadeavgift avseende otillåten direktupphandling föreslås införas samt att får talerätt i mål om marknadsskadeavgift. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslaget innehåller även regelförenklingsförslag för upphandlingar såväl över som under tröskelvärdena i EG-direktiven. Regional konkurrenskraft och stärkt utvecklingskraft i landsbygder Den nationella tillväxten baseras på konkurrenskraftiga regioner och utgörs av summan av deras tillväxt. Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 utgör den nationella strategiska referensramen (NSRF) för det regionala tillväxtarbetet. Regeringen pekar ut följande prioriteringar i strategin: innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Dessa prioriteringar är vägledande för det regionala tillväxtarbetet samt styrande för de regionala och nationella strukturfondsprogrammen. Omställning till ett mer hållbart energisystem ses exempelvis som en möjlighet för att stärka den regionala tillväxten genom nyttjande av omställningen som drivkraft för teknik-, produkt och tjänsteutveckling. Regeringens beslutade handlingsplan för kulturella och kreativa näringar är också viktig för regional tillväxt. genomförs en strategisk uppföljning av strategin i syfte att belysa regeringens och regionernas konkurrenskrafts och tillväxtarbete. Uppföljningen utgör även en avstämning av strategin enligt riktlinjer från kommissionen och kommer att överlämnas . Regionala aktörer har i dialoger med särskilt lyft fram behovet av bättre nationell och regional samordning mellan arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik och regional Sk tillväxtpolitik. Att kunna säkra regional kompetensförsörjning och arbetskraftsutbud har blivit än mer aktuellt i samband med pågående lågkonjunktur. 2009/10:34 25 Medel för regional projektverksamhet har beviljats på den regionala nivån av länsstyrelser, samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan. Den regionala projektverksamheten inom den regionala tillväxtpolitiken bedrivs i enlighet med de regionala utvecklingsprogrammen, de regionala tillväxtprogrammen och de regionala strukturfondsprogrammen för konkurrenskraft och sysselsättning. Den totala volymen av beslutade medel om regional projektverksamhet uppgick till . Av finansieringen kommer bl.a. () från statliga medel, () från EU-medel och () från privat finansiering. har beslutats om för utveckling av entreprenörskap och innovativa miljöer, för regionförstoring och ett utvecklat informationssamhälle, för gränsöverskridande samarbete och för kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud. har regeringens beslutat om skrivelse 2008/09:167 En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. Denna syftar till att landsbygdsperspektivet, där det är relevant, införlivas som en naturlig del i alla politiska områden. För att omvandla landsbygdernas resurser till hållbar tillväxt och sysselsättning krävs dock större insatser från politiken inom flera områden. Regeringens inriktning är därför att, när det är relevant, bättre än införliva landsbygdsperspektivet som en naturlig del i alla politiska områden och att skapa mervärden genom samverkan mellan olika områden. Åtgärderna i strategin handlar om utveckling av vissa branscher som gruv- och mineralnäringen, turistnäringen, samt kulturella och kreativa näringar, ökad användning av förnybar energi även kopplat till möjligheter till entreprenörskap och sysselsättning i landsbygder, utredning om den framtida arbetskraftstillgången i landsbygder, fortsatt bredbandsutbyggnad, främjande kommersiell och offentlig service, samt främjande av företagande och entreprenörskap genom generella regelförenklingar. Landsbygdsprogrammet för 20072013 är ett viktig instrument i detta arbete. Programmet omfattar totalt varav till åtgärder för att diversifiera ekonomin och främja livskvaliteten på landsbygden. Bland de nationella prioriteringarna för programmet utmärks bland annat tydligt fokus på konkreta åtgärder som främjar företagande, tillväxt och sysselsättning på landsbygden och som stärker såväl lantbrukets som andra landsbygdsföretags konkurrensförmåga, ekonomisk bärkraft och bidrag till omställningen till ett hållbart samhälle och naturresursutnyttjande. Som en del i den Ekonomiska återhämtningsplanen för beslutade om att stärka landsbygdsprogrammen. arbetar nu med genomförandet av denna förstärkning som kommer att innebära att satsas på bredband på landsbygden, se även avsnitt 3.2. 2009/10:34 26 Det pågående regionala arbetet med energiomställning, som sker i samverkan med andra regionala program och planer, stärker arbetet för en hållbar regional tillväxt. I budgetpropositionen föreslår regeringen förstärkta medel för det energirelaterade omställningsarbetet på regional nivå, bl.a. genom att medel tillförs länsstyrelsernas arbete med vidareutveckling av regionala klimat och energistrategier samt ökat stöd för regionala samverkansprojekt kring energieffektivisering. Insatserna ingår i det femåriga energieffektiviseringsprogram som regeringen aviserade i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) (se avsnitt 3.4). Samverkan mellan energistrategin och de regionala planerna och programmen stärker arbetet för en hållbar regional tillväxt. Mot bakgrund av den lågkonjunktur befinner sig i har regeringen mellan utsett regionala varselsamordnare för att möta behoven som uppstår och för att säkerställa konkurrenskraft. Uppdraget är att samordna aktörer, befintliga resurser och insatser lokalt och regionalt. Varselarbetet har visat på värdet och betydelsen av fungerande regionala partnerskap och regionalt förankrade långsiktiga strategier som grund för snabba beslut om åtgärder i en krissituation. Arbetet har främjat samverkan och lett till att lokala och regionala resurser i större utsträckning samordnas och utnyttjas effektivare. Drygt 200 förslag har inkommit inom olika politikområden. Ungefär en tredjedel av förslagen har regeringen hörsammat och genomfört, en tredjedel behandlas vidare och en tredjedel är förslag som inte bedöms vara aktuella för regeringen i den här situationen. Av de förslag som regeringen hörsammat kan nämnas förstärkt utlåning till små och medelstora företag, förstärkt exportfinansiering via AB (), insatser för fordonsindustrin med ett FoU-bolag, möjligheter till statliga kreditgarantier för lån i Europeiska Investeringsbanken samt undsättningslån för företag i ekonomiska svårigheter. Åtgärder inom andra områden avser exempelvis skatteavdrag för reparationer och ombyggnader, satsningar på infrastruktur, nystartsjobb, uppskov för arbetsgivare att betala skatt, kompetensutveckling och arbetspraktik, stöd till kommunsektorn för att värna välfärden och satsningar på matchning och coaching av arbetssökande inom arbetsförmedlingen. Regeringens stöd till bankerna har varit särskilt viktigt för att få den finansiella strukturen att fungera. 3.4 Miljö- och klimatpolitik för hållbar tillväxt Riktlinje 11. Att främja ett hållbart användande av resurser och stärka synergierna mellan miljöpolitik och tillväxt I den Ekonomiska återhämtningsplanen för pekade kommissionen på möjligheten att ställa om ekonomin och göra den grön. Regeringen är övertygad om att klimatutmaningarna kan vändas till en möjlighet för . Begreppet eko-effektiv ekonomi som förenar näringspolitiken med klimat- och energiutmaningarna är värdefullt att tillämpa i och EU. Ekonomiska styrmedel såsom utsläppshandel och skatter är viktiga verktyg för att bryta sambandet mellan utsläpp och ekonomisk tillväxt. 2009/10:34 27 har genomfört insatser ifråga om ökad energieffektivitet i byggnader och eko-innovationer inklusive andra generationens biodrivmedel. vidtar löpande åtgärder också på många andra områden såsom vattenrening och bevarandet av den biologiska mångfalden . Klimat De totala utsläppen av växthusgaser i uppgick till koldioxidekvivalenter vilket var lägre än 1990. ökade BNP med . De samlade utsläppen av växthusgaser har alltså i betydande grad avlänkats från den ekonomiska tillväxten. har också låga nationella utsläpp per capita och per BNP-enhet jämfört med de flesta andra industriländer. De förhållandevis låga utsläppen beror i hög utsträckning på en stor andel vatten- och kärnkraft i elproduktionen och en betydande användning av biobränslen, vilket i sin tur beror på den energi- och klimatpolitik som förts. Utsläppen från de olika samhällssektorerna i har utvecklats mycket olika . I kommer numera de största utsläppen av växthusgaser från transporter och industrier. Utsläppen från el- och värmeproduktion och från uppvärmning av bostäder och lokaler är däremot mycket små jämfört med motsvarande utsläpp i andra industriländer. Som ett led i att utveckla klimat- och energipolitiken och svara upp mot nödvändiga utsläppsmål presenterade regeringen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:162 och 2008/09:163) som antogs av (bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300 och bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301). Politiken innebär att utsläppen av växthusgaser 2020 bör vara lägre än utsläppen . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. För att nå målet avser regeringen att redan beslutade styrmedel ska kompletteras med utvecklade ekonomiska styrmedel på skatteområdet. Regeringen avser även att tidigt och fullt ut genomföra minskningar i enlighet med beslutade åtgärder inom EU.