prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Enligt uppgår dödviktseffekten uppskattningsvis till och stödet antas i viss utsträckning även ha konkurrenssnedvridande effekter. Sammantaget bedömer dock att stödet är ett framgångsrikt program. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 3.5. RiR 2008:25 Kasernen Fastighetsaktiebolag har granskat Kasernen Fastig- hetsaktiebolag. konstaterar att Kasernen, tillsammans med andra bolag, bedriver verk- samhet i lokaler som ägs av ett av den verkställ- ande direktörens egna bolag. Kasernen svarar för hälften av de gemensamma kostnaderna för lokalen. anser att fördelningen av de gemensamma kostnaderna bör ses över med hänsyn till Kasernens krympande verksamhet. konstaterar dessutom att Kasernens hyresförhållande bygger på en över- enskommelse i anställningsavtalet med den verk- ställande direktören och inte på ett vanligt hyres- avtal med den juridiska personen som äger fastigheten, vilket är olämpligt. framhåller även att det inte har gjorts en dokumenterad sammanställning av den verk- ställande direktörens bisysslor. bedömer sammanfattningsvis att brustit i att verka för bolagets bästa samt säkerställa att den har en god insyn i verksam- heten och att intern kontroll och förvaltning är tillfredsställande. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 24 Näringsliv, avsnitt 3.6.1. RiR 2008:26 Utanförskap och sysselsättnings- politik regeringens redovisning har granskat regeringens redo- visning av sysselsättningspolitikens förväntade effekter samt användandet av begreppet utan- förskap som en målvariabel för sysselsättnings- politiken i de ekonomiska propositionerna för åren 20072009. anser att begreppet utanför- skap saknar en tydlig definition och att regeringens uppsatta sysselsättningspolitiska mål om ett minskat utanförskap därmed inte upp- fyller de krav som finansutskottet ställt upp för målvariabler. Vidare anser att användningen av ett otydligt mål riskerar att leda till felprioriteringar inom sysselsättnings- politiken. Sammantaget gör bedömningen att redovisningen av de förväntade effekterna av regeringens sysselsättningspolitik förbättrats, men att den fortfarande brister i flera avseenden. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 3.5. RiR 2008:27 Delpension för statligt anställda tillämpning och effekter har granskat om delpensions- avtalet fungerat som stöd för statliga arbets- givare som vill öka möjligheterna för äldre anställda att arbeta fram till . anser att arbetsgivarna inte i tillräcklig grad beaktar att det övergripande syftet med avtalet är att öka arbetsutbudet. konstaterar att myndigheterna inte i tillräcklig grad prövar möjligheterna att anpassa arbetsuppgifter och arbetsorganisation till de förändrade behov som äldre medarbetare kan ha. anser vidare att den över- gripande information som tar fram är otillräcklig. framhåller slutligen att det saknas förutsättningar för både enskilda myndigheter och att utveckla tillämpningen av delpensionsavtalet så att det blir ett effektivt arbetsgivarpolitiskt instrument. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 5.4. RiR 2008:28 Skyddat arbete hos Mer rehabilitering för pengarna har granskat det arbetsmarknads- politiska stödet skyddat arbete hos . konstaterar att det är personer ur rätt målgrupp som har anvisats till stödet skyddat arbete hos , men att det före- kommer brister i Arbetsförmedlingens admi- nistrativa rutiner som försvårar uppföljningen av om rätt personer anvisas till stödet. Riks- revisionen anser vidare att uppfyller de tre mål som regeringen angivit, vilka är fastställda i avtalet mellan och Arbetsförmedlingen, samt två ekonomiska mål. Däremot betonar att regeringen inte har utvärderat nivåerna för målen och därmed inte tillvaratagit möjligheten till att öka effektiviteten i stödet. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 3.5. RiR 2008:29 Skyddet för farligt gods har granskat om regeringen och de ansvariga myndigheterna har skapat tillräck- liga förutsättningar för att farligt gods ska skyddas mot antagonistiska hot, till exempel terrorism. samlade bedömning är att regeringen och övriga ansvariga myndigheter inte i alla delar sett till att transporter av farligt gods har ett godtagbart skydd mot relevanta hot. anser att ansvaret är uppdelat på flera myndigheter med delvis otydliga gränser och outvecklad samverkan. Vidare betonar att den sektorsövergripande skyddslagstiftningen ger ett svagt stöd för skyddet av transporter med farligt gods. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 3.6. RiR 2008:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket Regeringens redovisning i budget- propositionen har granskat hur regeringen har tillämpat det finanspolitiska ramverket i budget- propositionen . anser att regeringens redo- visning av överskottsmålet är brist- fällig, exempelvis anges inga preciserade bedöm- ningar av målavvikelsens storlek. Vidare fram- håller att redovisningen av bud- geteffekterna av regeringens förslag är svårtill- gänglig. konstaterar beträffande redovisningen av potentiell BNP att den har förbättrats något , men att den är mycket knapphändig. Dessutom framhåller att bedömningarna av såväl historiska nivåer som den prognostiserade utvecklingen revideras regelmässigt utan att en helhetsbild ges av revideringarna och de bakom- liggande motiven. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under avsnitt 12.2.4. RiR 2008:31 Svenska trygghetssystem utomlands och utbetalningar och fordringshantering har granskat om regeringen, och Försäkrings- kassan har säkerställt att utbetalningar och fordringshantering fungerar när personer bor utomlands. anser att varken Försäkrings- kassan eller CSN har säkerställt att utbetal- ningarna och fordringshanteringen fungerar tillfredsställande. anser vidare att regeringen i högre grad borde ha uppmärksammat och fordringshantering i förhållande till personer som bor utomlands. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp, avsnitt 2.7.5, och utgiftsområde 15 Studie- stöd, avsnitt 3.7. RiR 2009:1 Omställningskrav i sjukförsäkringen att pröva sjukas förmåga i annat arbete har granskat bedömning av sjukskrivnas förmåga i annat arbete. anser att det föreligger brister i handläggningen såtillvida att förmågan i annat arbete inte prövas regelmässigt och att möjlig- heten till rehabilitering sällan prövas. Riks- revisionen konstaterar att bedömningen 2007 i flera fall gjordes än vad tidsgränsen i rehabiliteringskedjan anger. Vidare framhåller att det föreligger skillnader i sannolikheten för att en arbetsförmågebedöm- ning mot annat arbete görs, vad bedömningen resulterar i och efter hur den görs. Skillnaderna varierar beroende på ålder, kön, sysselsättning, kommuntillhörighet och diagnos- grupp. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp, avsnitt 2.7.1. RiR 2009:2 inköp av IT- lösningar har granskat inköp av IT-lösningar. Enligt bedömning har inköpen av IT-lösningar i flera avseenden skett på ett sådant sätt att bestämmelserna i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling inte har följts. Bristerna avser främst låg kvalitet på förfrågningsunderlag och upphandlingsrapporter samt för korta tidsfrister. En annan brist är att avrop på ramavtal har genomförts när det hade varit lämpligare att genomföra en regelrätt upp- handling. Bristerna har enligt medfört att konkurrensen har begränsats och att har fått ofördelaktiga villkor. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, avsnitt 2.7.4. RiR 2009:3 Skatteuppskov Regeringens redovisning av bostadsuppskov och pensionsspar- avdrag har granskat hur regeringen redovisar och bedömer vissa skatteuppskov. Det är enligt svårt att i den redovisning som regeringen lämnar till utläsa skatteuppskovens storlek och utveckling. De bedömningar som regeringen redovisar rör enligt i huvudsak offentlig- finansiella effekter till följd av regeländringar av skatteuppskoven, i första hand för de närmaste föregående budgetåren. I beräkningarna behand- las skatteuppskoven i allt väsentligt som om det vore fråga om permanenta nedsättningar av skatten. Denna frånvaro av långsiktighet innebär enligt att regeringens redovisning och bedömning av skatteuppskoven blir ofull- ständig. konstaterar att regeringen inte har utvärderat vare sig uppskov- ens effektivitet eller hur de står sig mot alterna- tiva åtgärder. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under avsnitt 7.1 och avsnitt 12.2.4. RiR 2009:4 och samhällsuppdraget anser att bolagsordningen och ägardirektivet bör förtydligas. bedömer vidare att engagemang i riskkapitalfonder bör ses över utifrån bolagets uppdrag. Därtill konstaterar att ägaren inte har gjort en finansiell analys av bolagets reella kapitalbehov, vilket behöver göras innan ytterligare kapitaltillskott aktualiseras. framhåller också att regeringen för bör redovisa sina bedömningar om bolagets framtida inriktning, storlek och roll inom det svenska utvecklingssamarbetet. Därtill finns det enligt anledning att se över avkastningsmålet för bolaget. Riksrevi- sionen bedömer dessutom att det finns anled- ning att göra en noggrann genomlysning av administrations- och förvaltnings- kostnader i samband med bolagets investeringar. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, avsnitt 3.5. RiR 2009:5 En effektiv och transparent plan- och byggprocess? har granskat statens insatser för bedömningar av buller vid planläggning och byggande av bostäder. konstaterar att tillämpningen av riktvärdena för buller vid kommunernas planlägg- ning och byggande av bostäder uppvisar stora skill- nader som inte kan motiveras av lokala förutsätt- ningar. Detta sammanhänger enligt i hög grad med brister i statens styrning. Bristerna riskerar enligt att medföra en tillämpning där avstegen från riktvärdena blir alltmer omfattande. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, avsnitt 4.7. RiR 2009:6 Energideklarationer få råd för pengarna har granskat statens införande av energideklarationer. anser att regeringen och ansvariga myndigheter inte har getts tillräckligt goda förutsättningar för att syftet med energi- deklarationerna ska uppnås. problem med myndigheternas tillämpning av lagstiftningen föreligger enligt . framhåller att det finns oklar- heter i den svenska lagstiftningen om såväl besiktningsbegreppet som när en byggnad behöver besiktigas. Det är också oklart när energiexperterna ska lämna åtgärdsförslag. konstaterar att det inte sker någon återkommande uppföljning av energi- deklarationernas innehåll och systemets funktionssätt eller av vilka investeringar som kommer till stånd efter att en energideklaration har genomförts. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, avsnitt 4.7, och utgifts- område 21 Energi, avsnitt 2.6. RiR 2009:7 Beslut om sjukpenning har tillräckliga underlag? har granskat om Försäkrings- kassan har tillgång till underlag av tillräcklig kvalitet vid sina beslut om sjukpenning. bedömer att Försäkrings- kassan vid beslut om sjukpenning ofta saknar underlag av tillräcklig kvalitet. konstaterar att allt för många medicinska under- lag (läkarintyg) är bristfälliga. konstaterar att dels saknar underlagen ofta obligatoriska uppgifter, dels är uppgifterna inte av tillräcklig kvalitet. har vidare funnit att bristfälliga medicinska underlag ytterst sällan kompletteras. anser att det medicinska under- laget brister vad gäller läkarens bedömning av individens arbetsförmåga. kon- staterar dessutom att det finns skillnader mellan olika grupper både vad gäller beslut och beslutsunderlag. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp, avsnitt 2.7.2. RiR 2009:9 Regeringens försäljning av har granskat regeringens försäljning av (publ). bedömer att försäljningen av Vin & Sprit exklusive aktierna i var en väl genomförd försäljning i linje med best practise och att den gav ett gott ekonomiskt resultat. Därtill anser att den administra- tiva hanteringen av separationen av aktierna i från Vin & Sprit genomfördes på ett effektivt sätt. Vidare bedömer att regeringens beskrivning av försäljningen av Vin & Sprit och Beam i budgetpropositionen var korrekta, men att redovisningen i två avseenden var ofullständig. Försäljningen av Beam genererade en realisationsförlust för staten om , något som inte redovisades till . Det hade enligt även varit relevant att redovisa försäljningens effekter på statsskulden. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 24 Näringsliv, avsnitt 3.6.1. RiR 2009:10 Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet har granskat effektiviteten i det statliga stödet till psykiatrin. Granskningen omfattar dels de ekonomiska bidrag för psykiatri som riktats till landstingen , dels läkarutbildning med inriktning på psykiatri. konstaterarar att bidragens effekter var svåra att spåra och att vissa av bidragen inte fungerade som styrmedel. övergripande slutsats är att statliga resurstillskott av det slag som granskats endast kan ha marginell betydelse för psykiatrins resurser. framhåller även att statens inflytande över läkarutbildningen är otydligt, att läkarutbildningens dimensionering har brister och att landstingens roll i läkarutbild- ningen är motsägelsefull. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 3.10. RiR 2009:11 Försvarsmaktens personalförsörjning med fokus på officersförsörjningen har granskat Försvarsmaktens personalförsörjning med inriktning mot myndighetens yrkesofficerare. Enligt finns det obalanser i ålders- och befälsstrukturen. Vidare har inte Försvarsmakten tillgång till den personal som myndigheten behöver för att långsiktigt säker- ställa produktionen och upprätthålla sin för- måga. Därtill bedömer att brister i regeringens medel- och långfristiga styrning av Försvarsmakten innebär risker för uppbygg- naden, vidmakthållandet och utvecklingen av förmåga. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, avsnitt 3.4.3.2. RiR 2009:12 Hanteringen av unga lagöverträdare har granskat hur de rättsliga myndigheterna hanterar unga lagöverträdare. konstaterar att myndig- heternas arbete inte lever upp till de uppsatta målen för unga lagöverträdare. framhåller att myndigheterna inte uppfyller lagens krav på skyndsamhet. Vidare bedömer att regeringens generella mål att lagföringen ska öka inte kan anses vara uppfyllt. Därtill konstaterar att många ungdomar fortsätter att begå brott efter att de har lagförts. Det behövs enligt tydliga mål och prioriteringar utöver nuvarande lagkrav. framhåller att varken regeringen eller ansvariga myndigheter har lagt fast några tydliga mål, prioriteringar eller krav för hanteringen av unga lagöverträdare i centrala styrdokument. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, avsnitt 3.6. RiR 2009:13 Omställningskraven i arbetslöshetsförsäkringen har granskat de omställningskrav i arbetslöshetsförsäkringen som avser yrkes- mässig och geografisk rörlighet. framhåller att krav på byte av arbetsuppgifter och arbetsort endast ställs i begränsad utsträckning. bedömer att regeringens målsättning om att arbets- sökande i ett tidigt skede ska söka alla lämpliga arbeten inte har nåtts. konsta- terar att få arbetssökande flyttar till arbete på annan ort, men däremot att det är relativt vanligt att arbetssökande byter yrke. Vidare framhåller att skäl till begränsningar i sök- områdena sällan anges. Enligt har Arbetsförmedlingen ett uppdrag som innebär avvägningar mellan delvis motstridiga mål. anser därtill att regelverkets komplexitet och allmänhetens attityder till regel- verket kan försvåra tillämpningen. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 3.5. föreslog att skulle lägga årliga rapport (redogörelse /09:RRS1) till handlingarna (bet. 2008/09:FiU13). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2008/09:141). Regeringen kommenterar revisionens iakt- tagelser under respektive utgiftsområde. På ett tematiskt plan, och mot bakgrund av årliga rapport (RiR 2009:8), vill regeringen därutöver framföra följande. Revisorerna anser att tydliga mål för de offentliga finanserna och en tydlig redovisning av målavvikelser kan motverka kortsiktiga åtgärder som riskerar att leda till en ohållbar utveckling av underskott och statsskuld på . Tydliga mål och en tydlig redo- visning stärker förtroendet för finanspolitiken. Vidare framhåller revisorerna att ramverkets mål och restriktioner också kan bidra till att kon- solideringen av de offentliga finanserna efter en djup lågkonjunktur sker under ordnade former så att de negativa effekterna på skatteuttag och välfärdsutgifter begränsas. Revisorerna anser att det finanspolitiska ramverket i allt väsentligt fungerar väl och har bidragit till en stabil utveck- ling av de offentliga finanserna i . Regeringen gör i denna del ingen annan bedömning än revisorerna. Uppföljningen av överskottsmålet är otydlig Revisorerna konstaterar att regeringen använder tre indikatorer för att beskriva avvikelser från överskottsmålet. Eftersom de olika indika- torerna kan visa såväl positiva som negativa avvikelser från målet riskerar upp- följningen enligt revisorerna att bli otydlig. Revisorerna framhåller vidare att potentiell BNP utgör en viktig variabel i den finanspolitiska analysen. Revisorerna konstaterar dock att bedömningarna av potentiell BNP revideras ofta, som förklaringarna till revideringarna är så gott som obefintliga i de ekonomiska propositionerna. Regeringen anser att det är motiverat att använda flera olika indikatorer vid uppföljningen av överskottsmålet. Överskottsmålet är definierat som att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till i genomsnitt över en konjunkturcykel. Eftersom konjunkturläget inte kan mätas entydigt, använder regeringen flera olika indikatorer som kompletterar varandra och gör en samlad bedömning av måluppfyllelsen utifrån dessa. Hur överskottsmålet bäst bör följas upp är enligt regeringens mening en fråga som behandlas inom ramen för en pågående översyn av det finanspolitiska ramverket (se avsnitt 4.1). Motiveringen till utgiftstakens nivå är oklar Revisorerna konstaterar att regeringen successivt har förtydligat de principer som ligger till grund för förslaget till utgiftstak. Det saknas dock enligt revisorerna fortfarande en kvantifierad redovisning av sambandet mellan utgiftstaket och regeringens långsiktiga strategi för den offentliga sektorns inkomster och utgifter. Vidare framhåller revisorerna att de tidigare påpekat att principerna för tekniska förändringar av redovisningen i statsbudgeten bör tydliggöras. Revisorerna anser att det finns en risk att den starka fokuseringen på utgiftstaket i budget- arbetet och i budgetdokumenten ger upphov till ett finanspolitiskt läckage om inte de tekniska justeringarna av taket görs på ett konsekvent sätt. Utgiftstaket är ett viktigt finanspolitiskt åtagande som stärker budgetprocessen, främjar budgetdisciplin och stödjer överskottsmålet. Regeringen anser att det är viktigt att redovisa på vilka grunder utgiftstakets nivå för ett till- kommande år föreslås och har förtydligat detta i flera vår- och budgetpropositioner. Utgiftstaket och saldomålet beräknas och redovisas enligt olika principer, vilket gör att kopplingen inte alltid är enkel. Det är regeringens ambition att kontinuerligt och så långt det är möjligt utveckla och förtydliga redovisningen av de avvägningar som ligger till grund för regeringens ställnings- taganden vad gäller samspelet mellan utgiftstak och överskottsmål. Principerna för teknisk justering bygger på att utgiftstaket ska utgöra en lika stram restriktion efter justeringen som före. Justeringar av teknisk karaktär sker när reformer genomförs som inte har någon direkt nettoeffekt på den konsolide- rade offentliga sektorns utgifter eller det offent- liga finansiella sparandet, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna. Regeringen strävar även inom detta område efter att förbättra redovisningen och transparensen. I dessa frågor sker ett kontinuerligt arbete inom , vilket bl.a. resulterat i departementspromemorian Stärkt finanspolitiskt ramverk översyn av budgetlagens bestämmel- ser om utgiftstak (Ds 2009:10) och proposi- tionen Obligatoriskt utgiftstak (prop. 2009/10:5). Redovisningen av budgeteffekter är svårtillgänglig Budgetpropositionen innehåller ett stort antal tabeller och ett omfattande siffermaterial, som bland annat beskriver effekterna av regeringens förslag på statens och den offentliga sektorns finanser. Det ställs stora krav på tydlighet och förklarande text för att redovisningen ska vara begriplig. Revisorerna anser att regeringen inte lever upp till dessa krav. Regeringens målsättning är att redovisa budgeteffekter på ett tydligt och enkelt sätt. Av denna anledning beskrivs till exempel statiska budgeteffekter med hjälp av en uppsättning fasta tabeller. Regeringen arbetar kontinuerligt med att utveckla redovisningen. Exempelvis har spårbarheten mellan tabellerna och förklaringarna av den terminologi som används förbättrats. Regleringen av årsredovisningen för staten bör utvecklas Revisorerna framhåller att de i olika samman- hang pekat på vikten av att den nuvarande regleringen av årsredovisningen för staten utvecklas. Regleringen utgörs endast av bestämmelsen i 38 § budgetlagen. Det närmare innehållet i årsredovisningen regleras endast i ett regeringsbeslut om normering av avgränsning och uppställningsformer. Revisorer- na anser att det principiellt är tveksamt att regeringen kan besluta om sin redovisnings- skyldighet gentemot . Revisorerna konstaterar även att årsredovisningen för staten inte innehåller någon redovisning av skatte- uppskoven eller den ackumulerade skattefordran som dessa resulterat i. Regeringen har beslutat om direktiv för en översyn av budgetlagen (dir. Av direktiven framgår att den särskilde utredaren ska pröva om det finns skäl att införa ytterligare och tydligare normering av årsredo- visningen för staten. Frågeställningar som därvid ska behandlas är bl.a. årsredovisningens innehåll, omfattning, avgränsning och uppställnings- former samt tidpunkten för när årsredovisningen ska lämnas till . Regeringen ställer sig vidare positiv till att utveckla redovisningen av skatteuppskov till . Med ledning av bland annat revisorernas iakttagelser kommer regeringen att närmare överväga innehållet i och formen för en sådan redovisning. En striktare tillämpning av tilläggsbudgeten är önskvärd Revisorerna konstaterar att det är vanligt att förslag om ökade utgifter på tilläggsbudget presenteras under löpande verksamhetsår utan förslag om finansiering genom minskning av andra utgifter. Enligt revisorerna uppgår sådana förslag till i genomsnitt per tilläggsbudget.