prop · GX0380 · 2009-12-15 00:00:00 — Eftersom skyddet är utformat som ett minoritetsskydd blir bestämmelsen inte tillämplig vid missgynnande av heterosexuella. I anslutning till denna ändring föreslås en övergångsbestämmelse som innebär att äldre bestämmelser som innebär ett missgynnande fortfarande ska gälla och även kunna ändras utan hinder av det utvidgade diskrimineringsskyddet. Övriga ändringar är endast språkliga. 13 § Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas på grund av sitt kön, om inte föreskriften utgör ett led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. Paragrafen innehåller ett förbud mot könsdiskriminering. Paragrafen motsvarar nuvarande 16 §. Ändringarna är endast språkliga. 14 § En förening av arbetstagare samt arbetsgivare och en förening av arbetsgivare har rätt att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden, om inte annat följer av lag eller avtal. I paragrafen regleras rätten till stridsåtgärder på arbetsmarknaden. Paragrafen motsvarar nuvarande 17 §. Bestämmelsen har ändrats genom att uttrycket fackliga stridsåtgärder ersatts med stridsåtgärder på arbetsmarknaden för att bättre återspegla att bestämmelsen tar sikte på de stridsåtgärder som vidtas såväl av en arbetstagarorganisation som av en enskild arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation (jfr KU 1973:26 s. 51 f.). Någon saklig ändring är inte avsedd. Övriga ändringar är endast språkliga. 15 § Vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Den som genom expropriation eller något annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten. Ersättning ska också vara tillförsäkrad den för vilken det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad på sådant sätt att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras eller att skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Ersättningen ska bestämmas enligt grunder som anges i lag. Vid inskränkningar i användningen av mark eller byggnad som sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl gäller dock vad som följer av lag i fråga om rätt till ersättning. Alla ska ha tillgång till naturen enligt allemansrätten oberoende av vad som föreskrivits ovan. I paragrafen finns bestämmelser om egendomsskyddet och om allemansrätten. Paragrafen motsvarar nuvarande 18 §. Övervägandena finns i avsnitt 9.1.1 och 9.4.2. I första stycket har medborgare ersatts med vars och ens för att tydliggöra att fri- och rättighetsskyddet gäller lika för svenska medborgare och andra som vistas här. Någon saklig ändring är inte avsedd. I andra stycket första meningen har full förts in före ersättning för att tydliggöra huvudprincipen om full ersättning vid expropriativa ingrepp. I tredje stycket, som inte har någon tidigare motsvarighet, har en bestämmelse tagits in som innebär att rätten till ersättning vid inskränkningar i användningen av mark eller byggnad som sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl ska regleras i lag. Fjärde stycket motsvarar nuvarande tredje stycket. Övriga ändringar är endast språkliga. 16 § Författare, konstnärer och fotografer äger rätt till sina verk enligt bestämmelser som meddelas i lag. Paragrafen innehåller en bestämmelse med krav på lagform när det gäller författares och andras upphovsrätt. Paragrafen motsvarar nuvarande 19 §. Bestämmelsen är oförändrad. 17 § Begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. Samernas rätt att bedriva renskötsel regleras i lag. Paragrafen reglerar närings- och yrkesfriheten samt rennäringsrätten. Paragrafen motsvarar nuvarande 20 §. Bestämmelserna är oförändrade. 18 § Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. Det allmänna ska svara också för att högre utbildning finns. Forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag. I paragrafen finns bestämmelser om rätt till kostnadsfri utbildning och om forskningens frihet. Paragrafen motsvarar nuvarande 21 § såvitt avser rätten till utbildning. Övervägandena finns i avsnitt 9.5.5. I andra stycket, som inte har någon tidigare motsvarighet, har det införts ett krav på lagform för bestämmelser som avser forskningens Av bestämmelsen följer att det ska finnas lagstiftning till skydd för Sådana föreskrifter finns främst i högskolelagen (1992:1434). Övriga ändringar är endast språkliga. 19 § Lag eller annan föreskrift får inte meddelas i strid med åtaganden på grund av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I paragrafen regleras konstitutionella status. Paragrafen motsvarar nuvarande 23 §. Ändringen är endast språklig. Förutsättningar för begränsningar av fri- och rättigheter 20 § Följande fri- och rättigheter får, i den utsträckning som medges i 2124 §§, begränsas genom lag: 1. yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfri- heten och föreningsfriheten (1 § första stycket 15), 2. skyddet mot annat kroppsligt ingrepp än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång, mot intrång i förtroliga försändelser och meddelanden samt i övrigt mot intrång som innebär övervakning och kartläggning av den enskildes personliga förhållanden (6 §), 3.rörelsefriheten (8 §), och 4.offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen). Efter bemyndigande i lag får de i första stycket angivna fri- och rättigheterna begränsas genom annan författning i de fall som anges i 8 kap. 5 § och i fråga om förbud att röja sådant som någon fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt. I samma ordning får mötesfriheten och demonstrations- friheten begränsas även i de fall som anges i 24 § första stycket andra meningen. I paragrafen regleras förutsättningarna för rättighetsbegränsande före- skrifter. Paragrafen motsvarar nuvarande 12 § första stycket. I första stycket har de hänvisningar som finns i den nuvarande paragra- fen till bestämmelser om förbud mot diskriminering i vissa fall tagits bort. Dessa bestämmelser är dock tillämpliga vid all normgivning och ska därför tillämpas även vid normgivning som innebär inskränkningar i de grundläggande fri- och rättigheterna. Någon saklig ändring är inte avsedd. Vidare har regleringen kompletterats så att den även omfattar inskränkningar i skyddet mot intrång i den personliga integriteten enligt 6 § andra stycket (punkt 2). I andra stycket har delegationsbestämmelsen i nuvarande 12 § första stycket andra och tredje meningarna ändrats till följd av de ändringar som föreslås när det gäller bestämmelserna om normgivningsmakten i 8 kap. och till den ändrade numreringen av paragraferna i 2 kap. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 21 § Begränsningar enligt 20 § får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. I paragrafen anges de grundläggande förutsättningarna för att göra inskränkningar i fri- och rättighetsskyddet. Paragrafen motsvarar nuvarande 12 § andra stycket. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 22 § Ett förslag till lag enligt 20 § ska, om det inte avslås av , på yrkande av lägst tio av dess ledamöter vila från det att det första utskottsyttrandet över förslaget anmäldes i kammare. får dock anta förslaget direkt, om minst fem sjättedelar av de röstande enas om beslutet. Första stycket gäller inte förslag till lag om fortsatt giltighet i högst av lag. Det gäller inte heller förslag till lag som enbart rör 1.förbud att röja sådant som någon har fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt och vars hemlighållande är nödvändigt med hänsyn till något av de intressen som anges i 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen, 2.husrannsakan eller liknande intrång, eller 3.frihetsstraff som påföljd för viss gärning. prövar för del om första stycket är tillämpligt i fråga om ett visst lagförslag. I paragrafen finns bestämmelser om vissa formkrav vid fri- och rättighetsbegränsade lagstiftning, det s.k. kvalificerade förfarandet. Paragrafen motsvarar nuvarande 12 § tredjefemte styckena. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 23 § Yttrandefriheten och informationsfriheten får begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskildas anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas. I övrigt får begränsningar av yttrandefriheten och informationsfriheten göras endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. Vid bedömandet av vilka begränsningar som får göras med stöd av första stycket ska särskilt beaktas vikten av vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet i politiska, religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter. Att meddela föreskrifter som utan avseende på yttrandens innehåll närmare reglerar ett visst sätt att sprida eller ta emot yttranden anses inte som en begränsning av yttrandefriheten och informationsfriheten. I paragrafen regleras under vilka förutsättningar vid sidan av de begränsningar som följer av 20 och 21 §§ yttrande- och informations- friheten får inskränkas. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 §. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 24 § Mötesfriheten och demonstrationsfriheten får begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller demonstrationen eller till trafiken. I övrigt får dessa friheter begränsas endast av hänsyn till rikets säkerhet eller för att motverka farsot. Föreningsfriheten får begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. I paragrafen regleras under vilka förutsättningar vid sidan av de som följer av 20 och 21 §§ mötes- och demonstrationsfriheten samt föreningsfriheten får inskränkas. Paragrafen motsvarar nuvarande 14 §. Övervägandena finns i avsnitt 9.2.1. I andra stycket har uttrycket ras tagits bort. I stället används uttrycket annat liknande förhållande. Detta uttryck avses i första hand träffa föreställningar om ras. 25 § För andra än svenska medborgare här i riket får särskilda begränsningar göras genom lag i fråga om följande fri- och rättigheter: 1.yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfri- heten, föreningsfriheten och religionsfriheten (1 § första stycket), 2.skyddet mot tvång att ge till känna åskådning (2 § första meningen), 3.skyddet mot kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång, mot intrång i förtroliga försändelser och meddelanden samt i övrigt mot intrång som innebär övervakning och kartläggning av den enskildes personliga förhållanden (6 §), 4.skyddet mot frihetsberövande (8 § första meningen), 5.rätten till domstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott eller misstanke om brott (9 § andra och tredje styckena), 6. offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen), 7. författares, konstnärers och fotografers rätt till sina verk (16 §), 8.rätten att driva näring eller utöva yrke (17 §), 9.skyddet för forskningens frihet (18 § andra stycket), och 10.skyddet mot ingrepp på grund av åskådning (21 § tredje meningen). På sådana föreskrifter om särskilda begränsningar som avses i första stycket ska 22 § första stycket, andra stycket första meningen samt tredje stycket tilläm- pas. I paragrafen regleras vilka begränsningar som får göras i de grundläggande fri- och rättigheterna för andra än svenska medborgare. Paragrafen motsvarar nuvarande 22 § andra och tredje styckena. Övervägandena finns i avsnitt 9.1.1 och 9.5.1. Bestämmelserna om de grundläggande fri- och rättigheterna har arbetats om språkligt så att det tydligare framgår att fri- och rättig- hetsskyddet som huvudregel är detsamma för svenska medborgare och andra här i riket. Som en följd av detta har bestämmelsen i nuvarande 22 § första stycket blivit överflödig och tagits bort. Lagtexten har vidare ändrats så att uttrycket utlänningar ersatts med andra än svenska medborgare. Uppräkningen av de rättigheter i vilka inskränkningar kan göras genom föreskrifter i lag har i punkten 3 kompletterats så att den även omfattar det skydd mot integritetsintrång som regleras i 6 § andra stycket. Det har också tillförts en ny punkt (9) om forskningens frihet som regleras i 18 § andra stycket. 1 § utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. I paragrafen regleras hur utses. Första stycket motsvarar nuvarande 1 § första stycket första meningen. Andra stycket motsvarar nuvarande 1 § första stycket andra meningen. Tredje stycket motsvarar nuvarande 7 § första stycket andra meningen. Ändringarna är endast redaktionella. 2 § består av en kammare med 349 ledamöter. För ledamöterna ska det finnas ersättare. I paragrafen finns en bestämmelse om antalet ledamöter i . Paragrafen motsvarar nuvarande 1 § andra stycket. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 3 § Ordinarie val till hålls . I paragrafen anges hur ofta ordinarie val till ska hållas. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 §. Ändringarna är endast språkliga. 4 § Rösträtt vid val till har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt . Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av eller ersättare för ledamot. Frågan om någon har rösträtt avgörs på grundval av en före valet upprättad röstlängd. I paragrafen finns grundläggande bestämmelser om rösträtt och valbarhet vid val till . Första stycket motsvarar nuvarande 2 § första stycket. Andra stycket motsvarar nuvarande 10 §. Tredje stycket motsvarar nuvarande 2 § andra stycket. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 5 § För val till är riket indelat i valkretsar. Paragrafen anger att val till ska genomföras valkretsvis i landet. Den motsvarar nuvarande 6 § första stycket. Bestämmelsen är oförändrad. 6 § Av mandaten i är 310 fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade i hela riket. Fördelningen fastställs i sänder. I paragrafen finns grundläggande bestämmelser om mandatfördelningen Första stycket motsvarar nuvarande 6 § andra stycket. Andra stycket motsvarar nuvarande 6 § tredje stycket. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 7 § Mandaten fördelas mellan partier. Endast partier som har fått av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Ett parti som har fått färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i en valkrets där partiet har fått minst I paragrafen finns bestämmelser om mandatfördelning. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 § I första stycket har definitionen av parti tagits bort. Den finns numera i 1 § tredje stycket. Övriga ändringar är endast redaktionella. 8 § De fasta valkretsmandaten fördelas på varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, att fördelningen av alla mandat i , med undantag av de fasta valkretsmandat som har tillfallit ett parti med av rösterna, blir proportionell mot de i fördelningen deltagande partiernas röstetal i hela riket. Har ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten fått flera mandat än som motsvarar den proportionella representationen i för partiet, bortses vid fördelningen av utjämningsmandaten från partiet och de fasta valkretsmandat som det har fått. Sedan utjämningsmandaten har fördelats mellan partierna, tillförs de valkretsar. Vid mandatfördelningen mellan partierna används uddatalsmetoden med första divisorn jämkad till 1,4. I paragrafen finns grundläggande bestämmelser om det proportionella systemet för mandatfördelning. Paragrafen motsvarar nuvarande 8 §. Ändringarna är endast språkliga. 9 § För varje mandat som ett parti har fått utses en riksdagsledamot samt ersättare för honom eller henne. I paragrafen finns en bestämmelse om utseende av ledamöter och ersättare. Paragrafen motsvarar nuvarande 9 §. Ändringarna är endast språkliga. Närmare bestämmelser om antalet ersättare finns i vallagen (2005:837). 10 § Varje val gäller för tiden från det att den nyvalda har samlats till dess den närmast därefter valda samlas. Den nyvalda samlas efter valdagen, dock tidigast på den fjärde dagen efter det att valresultatet har kungjorts. I paragrafen anges valperiod och när en nyvald riksdag ska samlas. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 §. Första och andra styckena har kastats om utan att någon saklig ändring Att tiden från det att den nyvalda har samlats till dess den närmast därefter valda samlas utgör valperiod anges inte längre i paragrafen utan framgår i stället av rubriken. 11 § Regeringen får besluta om extra val till mellan ordinarie val. val ska hållas efter beslutet. Efter val till får regeringen inte besluta om extra val förrän tre månader har gått från den nyvalda första sammanträde. får inte heller besluta om extra val då dess ledamöter, efter det att Prop. 2009/10:80 samtliga har entledigats, uppehåller sina befattningar till dess en ny regering ska Bestämmelser om extra val i visst fall finns i 6 kap. 5 §. I paragrafen finns bestämmelser om extra val till . Paragrafen motsvarar nuvarande 4 §. Ändringarna är endast språkliga. 12 § till får överklagas hos en av utsedd valprövningsnämnd. Nämndens beslut får inte överklagas. Den som har valts till riksdagsledamot utövar sitt uppdrag även om valet har överklagats. Ändras valet, intar en ny ledamot sin plats så snart ändringen har kungjorts. Det gäller också för ersättare. består av en ordförande, som ska vara eller ha varit ordinarie domare och som inte får tillhöra , och sex andra ledamöter. Ledamöterna väljs efter varje ordinarie val, så snart valet har vunnit laga kraft, för tiden till dess nytt val till nämnden har ägt rum. Ordföranden väljs särskilt. I paragrafen finns bestämmelser om och om överklagande av val. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 §. Bestämmelsen i nuvarande 11 § andra stycket, som anger att beslut inte får överklagas, har tagits in i första stycket. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 13 § Ytterligare bestämmelser i de ämnen som anges i 1 § tredje stycket och 3 12 §§ samt om utseende av ersättare för riksdagsledamöterna meddelas i riksdagsordningen eller annan lag. I paragrafen finns en bestämmelse som anger att ytterligare bestämmelser meddelas i riksdagsordning eller annan lag. Paragrafen motsvarar nuvarande 12 §. Bestämmelsen har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i kapitlet. Med annan lag avses vallagen (2005:837). 1 § sammanträder till . hålls i , om inte eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet eller frihet. I paragrafen finns bestämmelser om det årliga och sammanträdesort. Ändringarna är endast språkliga. 2 § väljer inom sig för varje valperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. Paragrafen innehåller bestämmelser om utseende av talman och vice talmän. Ändringen är endast språklig. 3 § väljer inom sig utskott, däribland ett konstitutionsutskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. I paragrafen finns en bestämmelse om utskott. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 § andra stycket första meningen. Ändringen är endast redaktionell. Rätten att väcka förslag 4 § Regeringen och varje riksdagsledamot får, i enlighet med bestämmelser i riksdagsordningen, väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om inte annat anges i denna regeringsform. I paragrafen regleras regeringens och riksdagsledamöternas initiativrätt. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 § första stycket. Ändringarna är endast språkliga. 5 § Ett ärende som har väckts av regeringen eller en riksdagsledamot bereds av ett utskott innan det avgörs, om inte annat anges i denna regeringsform. I paragrafen finns en bestämmelse om riksdagsärendens utskottsberedning. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 § andra stycket andra meningen. Ändringarna är endast språkliga. 6 § När ett ärende ska avgöras i kammaren, får varje riksdagsledamot och varje statsråd yttra sig i enlighet med de närmare bestämmelser som meddelas i riksdagsordningen. I riksdagsordningen meddelas också bestämmelser om jäv. I paragrafen finns bestämmelser om yttranderätten i kammaren. Paragrafen motsvarar nuvarande 4 §. Ändringarna är endast språkliga och redaktionella. 7 § Vid omröstning i kammaren gäller som beslut den mening som mer än hälften av de röstande enas om, om inte något annat anges i denna regeringsform eller, när det gäller frågor som hör till förfarandet i , i huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Bestämmelser om förfarandet vid lika Prop. 2009/10:80 röstetal meddelas i riksdagsordningen. I paragrafen finns grundläggande bestämmelser om omröstningen i kammaren. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 §. Ändringarna är endast språkliga. 8 § Varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. I paragrafen, som är ny, regleras utskottens ansvar för uppföljning och utvärdering av riksdagsbesluten. Paragrafen motsvarar nuvarande 4 kap. 18 § RO. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.3. Genom bestämmelsen tydliggörs ansvar för uppföljning och utvärdering av tidigare riksdagsbeslut. Den närmare regleringen rörande uppföljning och utvärdering finns i riksdagsordningen. 9 § Sammanträden i kammaren är offentliga. Ett sammanträde får dock hållas inom stängda dörrar enligt bestämmelser i riksdagsordningen. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om offentlighet i kammaren. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 4 § RO. Övervägandena finns i avsnitt 11.5. I första stycket anges huvudregeln att sammanträden i kammaren är offentliga. Genom att bestämmelsen har tagits in i regeringsformen betonas denna huvudregel. Möjligheten till stängda dörrar regleras i riksdagsordningen, vilket framgår av paragrafens andra stycke. Enligt 2 kap. 4 § RO kan , och i vissa fall regeringen, besluta om stängda dörrar. 10 § Riksdagsledamöter och ersättare får fullgöra uppdrag som ledamot utan att hindras av tjänsteuppgift eller annan sådan skyldighet. I paragrafen regleras rätten för riksdagsledamöter och ersättare att fullgöra sina respektive uppdrag. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 §. Ändringarna är endast språkliga. 11 § En riksdagsledamot eller en ersättare får inte lämna sitt uppdrag utan att har medgett det. När det finns anledning till det, ska självmant pröva om en ledamot eller en ersättare är behörig enligt 3 kap. 4 § andra stycket. Den som förklaras obehörig är därmed skild från sitt uppdrag. En ledamot eller en ersättare får i annat fall skiljas från uppdraget endast om han eller hon genom brott har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget.