prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — För att stärka hälso- och sjukvårdspersonalens möjligheter att möta den psykiska ohälsan hos patienterna har i uppdrag att fördela medel för att stödja huvudmännen att finansiera kompetensförstärkningar inom området evidensbaserad psykologisk behandling. Satsningen har kommit att riktas främst mot fort- och vidareutbildning inom området. Liksom för övrig hälso- och sjukvård är det av stor vikt att behandlingar och vård som erbjuds inom tandvården är baserade på kunskap. I syfte att ytterligare förbättra kunskapsstyrningen inom tandvårdsområdet har regeringen vidtagit ett antal åtgärder. har regeringens uppdrag att utarbeta nationella riktlinjer och kvalitetsindikatorer för tandvården. I ett första skede planeras sex tandvårdsriktlinjer som kommer att presenteras . En särskild utredare har haft i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka kunskaperna om hälsoproblem relaterade till amalgam och andra dentala material. Utredningen redovisade sina förslag i slutbetänkandet Dentala material och hälsa (SOU 2003:53). fick 2006 i uppdrag av regeringen att fördela medel till kun- skapsutveckling och metodutveckling samt för att förbättra diagnostik, behandling och bemötande av patienter vars hälsoproblem förknippas med amalgam eller andra dentala material. För detta ändamål avsatte regeringen . Slutredovisning ska ske . Regeringen har även avsatt för ekonomiskt stöd till , bl.a. Kunskapscenter för Dentala Material. Kunskapsstyrning från statligt håll är en grundförutsättning för vård på lika villkor i hela landet. De stora skillnader som finns mellan och inom landstingen, inte minst när det gäller läkemedelsförskrivningen, visar dock att strukturer som stödjer den statliga kunskapsstyrningen ofta är otillräckliga. Det finns fyra myndigheter i i vars uppdrag det ingår att sammanställa kunskap om läkemedel och utfärda rekommendationer eller fatta beslut om dess användning: , , för Medicinsk Utvärdering och . Från den gemensamma arbetsgruppen mellan Kommuner och Landsting och staten med syfte att effektivisera läkemedelsanvändningen (P16-gruppen) framkom i en enkät till läkemedelskommittéerna och läkemedelsenheterna att de läkemedelsansvariga myndigheterna kan bli bättre på att samordna samt att ta fram och kommunicera läkemedelsrelaterad information till landstingen. Regeringen har i dialogen med myndigheterna tydliggjort behovet av att de rekommendationer och riktlinjer som tas fram är användbara för hälso- och sjukvården i klinisk vardag. Ett tydligt resultat av läkemedelskommittéernas arbete är de rekommendationslistor som varje kommitté tar fram, riktade till förskrivare men ibland även mot patienter. har kommittéernas arbete alltmer utvecklats mot att ta fram behandlingsrekommendationer för olika terapiområden och implementera dessa bland förskrivare. Med landstingens nuvarande förskrivarstöd går det inte att, i förskrivningsögonblicket, få tillgång till TLV:s förmånsbegränsningar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att höja kvaliteten i förskrivningen av läkemedel behöver förskrivarna, i högre utsträckning än i dag, lättillgänglig och standardiserad information Regeringens mål för detta område är att säker- ställa att patienterna ges möjlighet till delaktig- het och självbestämmande i kontakterna med (SIL) är ett producentoberoende kunskapsstöd hälso- och sjukvården. för läkemedelsförskrivning vars syfte är att öka att fastställa ett antal indika- torer för uppföljning av patientfokuserad hälso- bygger på ett antal källor, bl.a. Genom den nationella patienten- kät, som ska genomföras med början 2009, finns en nationell datakälla för området. Det finns tekniska lösningar i landstingen för att Enligt Vårdbarometern angav av kunna använda SIL i landstingens journalsystem. de intervjuade (samma andel för kvinnor För att säkerställa att SIL integreras i lands- respektive män) att de var positiva tingens journalsystem avsatte regeringen inom till det senaste besöket vid vårdcentral/mot- Detta är en förbättring jämfört med Vidare har regeringen och 2002 då andelen var . Kommuner och Landsting i Överens- vid mottagning eller klinik på sjukhus angav kommelsen om statens ersättning till lands- att de var positiva till senaste besöken tingen för kostnaderna för läkemedelsför- 2008 (samma andel för kvinnor respektive män). månerna 2009 och 2010 kommit överens om att Motsvarande siffra 2002 var . SIL ska vara integrerat i samtliga landstings data- av de intervjuade angav 2008 att de helt eller delvis hade fått den hjälp de förväntade ringen bedömer att en fullständig integrering av SIL i samtliga landstings journalsystem kommer att bidra till en högre patientsäkerhet och en Även på detta område syns en positiv har i verksamhetsavtalet med staten ålagts att, inom ramen för den ersättning som erhålls genom handelsmarginalen, bedriva viss forsknings- och utvecklingsverksamhet på En viktig åtgärd för att stärka patientens ställ- och utvecklingsverksamhet syftar till att skapa ning är att öka valfriheten inom hälso- och sjuk- underlag för hur läkemedelsanvändningen i be- Ökad valfrihet kan stimulera kvalitetsut- folkningen kan förbättras och hur apotekens veckling genom att patienterna väljer den verksamhet kan öka säkerheten och effektivite- vårdgivare som har bäst kvalitet. ten i läkemedelsanvändningen. konkurrens som sporrar till förbättring. regleringen av apoteksmarknaden ska het ställer ökade krav på landstingen AB:s forsknings- och utvecklingsverksamhet att tillgängliggöra information om valmöjlig- har getts i uppdrag heter, tillgänglighet och kvalitet på ett sådant sätt att det är användbart för patienter. fortsätta driva verksamheten. I överenskommelsen mellan staten och flera reformer för att öka patientens valfrihet Kommuner och Landsting om statens inom hälso- och sjukvården. ersättning till landstingen för kostnaderna för trädde lagen (2008:962) om valfrihetssystem läkemedelsförmånerna för åren 20092010 kom (LOV) i kraft. Lagen reglerar vad som ska gälla parterna överens om att tillsätta en grupp med för de landsting och kommuner som vill kon- uppdrag att följa upp och verka för att förslagen till åtgärder i handlingsplanen Effektivare läke- kommunala verksamheter genom att överlåta valet av utförare av bl.a. hälso- och sjukvård eller kommer att ske inom ramen för framtagandet av omsorgstjänster till brukaren eller patienten. en läkemedelsstrategi (se avsnitt 3.9.4). Valfrihetssystem är ett alternativ till upphandling enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphand- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 LOV bygger på att det inte är någon priskonkurrens mellan leverantörerna. Den enskilde ges i stället möjlighet att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten. eller kommunen ansvarar för att brukaren eller patienten får fullödig information om samtliga leverantörer som man kan välja emellan. Flera landsting har infört eller planerar att införa valfrihetsystem för primärvården (vårdvalssystem) . Genom ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) kommer det att vara obligatoriskt för landstingen att tillämpa LOV i primärvården fr.o.m. . och kommer att följa hur landstingen efterföljer lagen ur ett patientperspektiv och ur konkurrenssynpunkt. De valfrihetsreformer som regeringen genomfört har också till syfte att stärka mångfalden inom hälso- och sjukvården (se avsnitt 3.7.1). De vårdvalssystem som ska finnas på plats i alla landsting kommer att innebära en fri etablering inom primärvården. upphävdes den s.k. stopplagen, vilket innebar att de då gällande inskränkningarna i landstingens möjligheter att överlämna driften av regionsjukhus, regionklinker och övriga sjukhus till annan avskaffades. Detta innebär ökade förutsättningar för mångfald inom den vård som bedrivs på sjukhus. trädde dessutom lagändringar i kraft som ger möjlighet till ersättningsetablering när det gäller sjukgymnaster och läkare inom specialiserad öppenvård som har en etablering med ersättning enligt den s.k. nationella taxan. Detta innebär att nämnda yrkesgrupper kan överlåta verksamheten. Härmed ges en möjlighet för dessa etableringar att finnas kvar vilket bidrar till mångfalden inom hälso- och sjukvården liksom till att tillgodose patienternas behov av kontinuitet i vården. Som ett led i att ytterligare stärka mångfalden inom hälso- och sjukvården har utredningen rätt i vården (S 2007:07) i uppdrag att bl.a. utreda och lämna förslag till ett nytt system som reglerar förutsättningarna för privata vårdgivares rätt att, med offentlig ersättning, etablera sig och verka i landstingens öppna hälso- och sjukvård utanför primärvården. Utredningen ska lämna sitt förslag . Regeringen har gjort bedömningen att det utöver de nu nämnda strukturella åtgärderna finns behov av särskilda insatser för att främja mångfald. Regeringen har mot den bakgrunden vidtagit flera åtgärder för att stimulera nyföretagande och entreprenörskap inom hälso- och sjukvården. (numera ) har på regeringens uppdrag lämnat ett förslag till handlingsprogram för entreprenörskap och förnyelse inom vård och omsorg. I programmet föreslås en bred strategi för stimulans av ökat företagande och entreprenörskap, bl.a. genom satsningar på entreprenörskap i utbildningar, främjande av innovation och företagande, vägledning för offentlig upphandling samt främjande av export och internationalisering för vård- och omsorgsföretag. har dessutom regeringens uppdrag att genomföra en satsning på projekt för rådgivning till personer som vill starta verksamhet i egen regi inom vård och omsorg. har genomfört, med bidrag från regeringen, ett projekt för rådgivning till personal inom hälso- och sjukvård som vill starta eget företag. Målet med projektet är ökad mångfald av utförare och större variationer i tjänsteutbud och arbetssätt. Slutrapporten som inkom från projektet visar att den metod och det utbildningsmaterial som används för utbildning och rådgivning är väl fungerande. anges i slutrapporten att attityder till privat utförd vård och omsorg samt utformningen av valfrihetssystemen är utmaningar för att få fler av medlemmar att starta verksamheter inom hälso- och sjukvårdens kärnområden. Ytterligare ett led för att öka mångfalden inom hälso- och sjukvården är att stärka de ideella organisationernas roll. slöt regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området samt Kommuner och Landsting en överenskommelse med syfte att bl.a. stödja framväxten av en större mångfald av utförare inom hälso- och sjukvården och omsorgen (se vidare under Socialtjänstpolitik). Regeringen har dessutom lämnat bidrag till för vård och omsorg utan vinstsyfte (Famna) i syfte att utveckla de ideella organisationernas roll inom hälso- och sjukvård samt omsorg. En ökad mångfald inom hälso- och sjukvården innebär en stärkt ställning för patienten. Ett bredare utbud av utförare stärker patientens möjligheter att välja en vårdgivare som passar honom eller henne. En ökad mångfald sätter ett tydligt fokus på kvalitetsutveckling inom hälso- och sjukvården genom att fler och nya utförare konkurrerar genom att hålla hög kvalitet. In- citamenten att ytterligare förbättra bemötande av patienten ökar dessutom. Trots en positiv utveckling har hälso- och sjukvården fortfarande en relativt liten mångfald av utförare. Variationerna mellan landstingen är också stora. finns en stor potential till utveckling, bl.a. genom regeringens pågående reformer inom området. Det är ännu för tidigt att utvärdera vilket resultat reformerna gett. Det är dock viktigt att i befintliga och framväxande vårdvalssystem betona betydelsen av konkurrensneutralitet mellan samtliga utförare, oavsett om vården bedrivs i landstingens egen regi eller av privata utförare. Ersättningssystem och övriga villkor måste ge förutsättningar för att på lika villkor etablera sig och bedriva verksamhet. Detta är nyckelfaktorer för att mångfalden ska öka och för att patientens valfrihet ska stärkas som avsett. har regeringens uppdrag att följa hur landstingens införande av vårdvalssystem i primärvården påverkar konkurrensen mellan utförare, förutsättningar för en mångfald av utförare inom hälso- och sjukvård och främjande av en kvalitetskonkurrens mellan dessa. Regeringen har i propositionen Vårdval i primärvården (prop. 2008/09:74) framhållit att om det visar sig att de krav som landstingen ställer i vårdvalssystemen leder till alltför stora skillnader för de vårdgivare som vill etablera verksamhet eller för patienterna som ska välja vårdgivare, avser regeringen att återkomma i frågan. Regeringen anser att uppföljning av hälso- och sjukvården spelar stor roll för att säkerställa att patienter ges möjlighet till delaktighet och självbestämmande. Olika aktörer på både nationell och regional nivå har strävat efter att medborgarna ska få tillgång till information om vårdens resultat och tillgänglighet. Som ett resultat av detta har tillgången till information förbättrats. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Öppna jämförelser har fått ett stort genomslag inom både hälso- och sjukvård och socialtjänst. För huvudmän och profession kan öppna jämförelser fungera som ett verktyg för verksamhetsutveckling. För personer som ska välja utförare av vård eller omsorg kan de utgöra ett värdefullt beslutsunderlag. Medborgare kan få en bättre inblick i vad hälso- och sjukvården presterar och till vilka kostnader. För att öppna jämförelser ska fylla dessa behov och funktioner måste dock vissa förutsättningar vara uppfyllda. Det måste finnas tillgång till aktuella, relevanta och träffsäkra indikatorer på kvalitet, resultat och effektivitet och för att indikatorerna ska kunna följas och redovisas måste det finnas tillgång på data. Jämförelserna måste publiceras på ett lättillgängligt sätt och analyseras. Arbetet med öppna jämförelser har bidragit till ett större fokus på vårdens resultat och förbättrat dialogen om kvalitet och verkat som en drivkraft i förbättringsarbetet. och Kommuner och Landsting har, i enlighet med Dagmaröverenskommelsen , även publicerat den årliga rapporten med öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet. Regeringen har beslutat om en samlad, nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Strategin har tagits fram av en nationell samordningsgrupp med deltagande från , , Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna och Famna. Strategin ska bidra till ett nationellt system för öppna jämförelser som bl.a. stärker medborgarnas ställning genom förbättrade kunskapsunderlag som stöd vid val av vårdgivare. Öppna jämförelser ska även ge underlag för policybeslut och oberoende granskning samt till fördjupade analyser och jämförelser av vården och . För att driva utvecklingen framåt har den nationella strategin pekat ut ett antal utvecklingsområden som är viktiga för att öppna jämförelser ska kunna nå sin fulla potential. har fått i uppdrag från regeringen att, i samarbete med Kommuner och Landsting, sammanställa uppgifter för öppna jämförelser inom primärvården på landstingsnivå. ska dessutom, inom ramen för arbetet med öppna jämförelser och god vård, ta fram ett så kallat indikatorsbibliotek för primärvården. Regeringen har även avtalat 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 med Kommuner och Landsting om att utveckla en publik webbapplikation som pedagogiskt tillgängliggör information om primärvården på enhetsnivå som stöd för patienten i det fria vårdvalet. De svenska kvalitetsregistren har en stor betydelse för vårdens kvalitetsarbete och är även mycket betydelsefulla för den kliniska forskningen. Kommuner och Landsting och har i mer än samverkat för att stödja utveckling och användning av de nationella kvalitetsregistren. har sjukvårdshuvudmännen tagit huvudansvaret för registrens drift, utveckling och finansiering. Staten bidrar också med ekonomiska resurser till de, , cirka 70 kvalitetsregistren. Samverkan mellan Kommuner och Landsting och sker i den så kallade Beslutsgruppen för de Nationella Kvalitetsregistren, där även representanter för och medverkar. Det finns en stor potential hos registren och utvecklingsarbete pågår. Bland annat har delegationen för samverkan inom den kliniska forskningen uppmärksammat möjligheter att utveckla de svenska kvalitetsregistren. Ytterligare ett led i arbetet med att stärka patientens ställning är tillskapandet av en nationell, oberoende granskningsfunktion för hälso- och sjukvården. Granskningsfunktionen ska följa upp och jämföra hälso- och sjukvårdens resultat och kvalitet samt offentliggöra resultaten för medborgare och aktörer inom hälso- och sjukvården (se avsnitt 3.8.1). Tack vare utvecklingen av nya diagnos- och behandlingsmetoder kan sjukdomar som inte kunnat behandlas bli möjliga att diagnostisera, bota eller lindra. aktualiserar sådana nya metoder grundläggande etiska frågeställningar. Regeringens arbete inom området syftar till en ansvarsfull hantering av frågorna så att fundamentala värden inte äventyras. I vissa fall är det angeläget att en etisk bedömning sker på nationell nivå. I andra fall kan denna bedömning ske hos exempelvis sjukvårdshuvudmannen. har utifrån ett etiskt perspektiv analyserat och bedömt några nya metoder för tidig fosterdiagnostik. , som tillsattes av regeringen , har i uppdrag att göra en översyn av lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. En av utgångspunkterna för översynen ska vara att sådan information och kunskap som kan erhållas från vävnadsproverna ska vara tillgänglig inte bara för sjukvården vid vård och behandling av patienter utan också ska kunna användas i forskningssammanhang. Vävnadsproverna ska dock endast få användas på ett sätt som respekterar den enskildes integritet och självbestämmande och som kan ge den enskilde och dennes genetiska släktingar ett tillräckligt skydd. Utredningen ska överlämna sina förslag senast . I samband med propositionen Abort för utländska kvinnor och förebyggande av oönskade graviditeter (prop. 2006/07:124) beslutade regeringen att inom tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att överväga hur arbetet med att förebygga oönskade graviditeter kan utvecklas bland vuxna, unga vuxna och ungdomar. Arbetsgruppen avlämnade en idépromemoria till regeringen. Regeringen har även gett i uppdrag att begära in statistik angående utländska kvinnors aborter. I denna ska ingå uppgifter om bosättningsland, graviditetsvecka samt om kvinnorna har erhållit information, stödsamtal och efterkontroll. 3.7.5Patientens ställning inom psykiatriområdet finns det brister både när det gäller samordning och samverkan mellan hälso- och sjukvården och . Detta påverkar patienters och brukares ställning inom psykiatriområdet. Regeringen har i propositionen Vissa psykiatrifrågor m.m. (prop. 2008/09:193) lämnat lagförslag som syftar till att stärka patientens eller brukarens ställning. I propositionen föreslås barn få en starkare ställning genom att personal inom vården blir skyldiga att särskilt beakta det behov av information, råd och stöd som barn till föräldrar med bl.a. psykisk funktionsnedsättning har. I propositionen lämnar regeringen också förslag som syftar till att förtydliga det ansvar som kommuner och landsting har att samverka enligt hälso- och sjukvårdslagen och social- Förslagen innebär att landsting och kommuner ska bli skyldiga att ingå överenskommelser samt vid behov upprätta individuella planer om sitt samarbete när det gäller personer med behov av insatser från både hälso- och sjukvård och socialtjänst. Regeringens förslag syftar till att den vård och de sociala insatser som ges i större utsträckning ska utgå från den enskilda individens behov och förutsättningar. Förslagen ska också bidra till att skapa strukturer och arbetssätt inom psykiatriområdet som förhindrar att enskilda drabbas av att landsting och kommuner inte förmår samordna sina insatser. Som framgår av regeringens psykiatriskrivelse (skr. 2008/09:185) utgör valfrihet ett av tre huvudområden i regeringens politik för psykiatrin. Regeringen har vidtagit åtgärder med syfte att personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning i ökad utsträckning ska ges möjlighet att välja och ha inflytande över vem som ska utföra vård-, rehabiliterings- och stödinsatser liksom hur dessa insatser ska utformas. Regeringen har gett Handisam i uppdrag att i nära samarbete med Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (NSPH) utforma och driva ett riksomfattande program för att öka kunskapen om och förändra attityder till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. har också i uppdrag att betala ut medel till kommuner som upphandlar sysselsättning eller erbjuder sysselsättning via ett valfrihetssystem för personer med psykisk funktionsnedsättning. Inom ramen för regeringens psykiatrisatsning finns flera insatser som direkt eller indirekt syftar till att ytterligare sätta fokus på den enskilda individens behov och förutsättningar. Det handlar bl.a. om att fort- och vidareutbilda personal inom hälso- och sjukvården och samt att öka kunskapen hos olika aktörer om personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning (se avsnitt 3.6.2). Inom tandvården finns det en mångfald av vårdgivare för patienterna att vända sig till. Nära tre fjärdedelar () av statens utgifter för det nya tandvårdsstödet har gått till tandvård utförd av privata vårdgivare. Utbudet av vårdgivare varierar dock mellan olika 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 delar av landet. I åtta län utgör privat utförd tandvård mellan av statens kostnader, medan andelen är lägre än i tre län (, och ). I övriga tio län är motsvarande andel mellan . har nya aktörer etablerat sig på tandvårdsmarknaden, bl.a. företag som strävar efter att erbjuda lägre priser än andra vårdgivare. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att följa upp landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården och dess olika verksamheter för att åstadkomma god transparens avseende redovisningen av folktandvårdens intäkter och kostnader. Detta är viktigt för att kunna bedöma risken för konkurrenssnedvridning mellan offentlig och privat tandvård. Reglerna om mervärdesskatt är en faktor som riskerar att leda till skilda konkurrensvillkor. Statskontoret har genomfört en kartläggning och analys kring landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården, vilket redovisas i delrapporten av landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården. Enligt rapporten visar den genomförda kartläggningen och analysen att det inte finns en tillräckligt väl utvecklad särredovisning som gör det möjligt för externa intressenter att bedöma om det förekommer konkurrenssnedvridande subventioner till folktandvården. Det finns därmed enligt Statskontorets bedömning inte en tillräcklig grad av transparens i landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården. I syfte att stärka patientens ställning har regeringen vidtagit en rad åtgärder, bl.a. krav på vårdgivarna att tillhandahålla prislistor och information om behandlingsförslag och patientens tandhälsa. Regeringen har även gett i uppdrag att införa en elektronisk prisjämförelsetjänst inom tandvårdsområdet för att på ett enklare sätt möjliggöra jämförelser av olika vårdgivares priser. har fått i uppdrag att utbetala bidrag till Kommuner och Landsting för arbetet med att utveckla en rådgivningstjänst på Internet för patienter inom tandvårdsområdet. Rådgivningstjänsten och prisjämförelsetjänsten är viktiga komplement i arbetet med att förbättra informationen om tandvården till medborgarna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Omregleringen av apoteksmarknaden (se avsnitt 3.5.6) som innebär att monopol på detaljhandel med läkemedel avvecklas, skapar förutsättningar för en mångfald, där både små och stora aktörer kan etablera sig och verka på likvärdiga villkor. Små företag kan bl.a. bidra till en mer flexibel och kundanpassad försäljning av läkemedel. Den nya regleringen av apoteksmarknaden har utformats med beaktande av de små företagens situation. För att möjliggöra småföretagande redan från reformens ikraftträdande skapas en stödstruktur för enskilda entreprenörer.