prop · GX031d14 · 2009-09-21 00:00:00 — Detta trots att förfrågningarna som rör arbetslivets område är vanligt förekommande bland de kontakter som allmänheten tar med myndigheten. Detta bedöms delvis bero på att rädslan för offentlighet och publicitet kan ha en avhållande effekt på benägenheten att göra anmälan. Jämfört med övriga ombudsmän har HomO relativt få anmälningar som avser diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Detta bedömer HomO som relativt naturligt eftersom det är svårt för unga personer att offentliggöra sin homo- och bisexuella läggning för en större krets personer. Inom området varor, tjänster och samhällsservice har anmälningar och förfrågningar om råd och stöd med anknytning till samkönade familjerelationer och föräldraskap fortsatt komma in till myndigheten. ingick HomO en förlikning jämfört med sex . avslutades två rättsprocesser och pågick fyra processer. har HomO granskat likabehandlingsplaner vid fem olika lärosäten. Resultatet har i huvudsak varit positivt och de brister som påpekats har åtgärdats. HomO har tillsammans med RFSL (, bisexuella och transpersoners rättigheter) följt upp det EU-finansierade samarbetsprojektet som mellan 20022007 utvecklade metoder mot diskriminering på grund av sexuell läggning i arbetslivet. Av uppföljningen framgår att i stort sett alla åtaganden genomförts och att många goda exempel identifierats som kan spridas vidare till andra. Ett projektsamarbete mellan HomO, RFSL, och idrottsutbildarna har inletts. Syftet med projektet är att motverka heteronormativitet och homofobi inom idrotten. Inom projektet har det utvecklats en utbildning som genomförts inom största förening för simning. En fotbollsförening avser genomföra samma utbildning . Utbildningsinsatserna är tänkta att inspirera andra föreningar att också genomföra utbildningen. HomO har utvecklat en särskild webbplats med ett handledningsmaterial för kommunernas arbete med att skapa lika villkor för alla medborgare oavsett sexuell läggning som lanserades . HomO har även genomfört särskilda utbildningsinsatser riktade mot bl.a. rättsväsendets myndigheter. Fördjupad samverkan mellan ombudsmännen mot diskriminering JämO, DO, HO och HomO Samarbetet mellan JämO, DO, HO och HomO har vidareutvecklats och fördjupats . Gemensamma projekt och informationsutbyte har skett på olika nivåer mellan myndigheterna. Med anledning av den förestående sammanslagningen av myndigheterna genomförde de t.ex. återkommande gemensamma utbildningar om de olika diskrimineringsgrunderna. Ombudsmännen har gemensamt tagit fram handledningar till stöd för förskolans, skolans och högskolans likabehandlingsarbete. De har också på andra sätt genom information och utbildning givit stöd till dessa. En broschyr har tagits fram som riktar sig till studenter på högskolan och en text om icke-diskriminering har lagts ut på webbplatsen . Ombudsmännen har också t.ex. medverkat vid Friendsdagen på som riktar sig till skolan. Ombudsmännen beslutade emellertid att inte starta någon större gemensam tillsynsgranskning av likabehandlingsplaner på skolområdet 2008 på grund av den förestående avvecklingen av myndigheterna. Ombudsmännen har tillsammans genomfört utbildningsinsatser av de lokala verksamheterna mot diskriminering samt samarbetat med dem under . Resultat av insatser mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans Arbetet mot diskriminering, rasism och liknande former av intolerans sker genom en rad olika insatser inom olika delar av samhället. Ett antal sektorsmyndigheter, framförallt inom försvar och rättsväsende, har haft i uppdrag att motverka diskriminering. Flera av uppdragen har utvärderats. Statskontorets utvärdering (Handlingsplaner och strategier mot diskriminering, 2009:4) av vissa myndigheters handlingsplaner och strategier mot diskriminering visar att det finns stora skillnader mellan myndigheternas sätt att arbeta mot diskriminering samt när det gäller långsiktighet och kontinuitet i arbetet. Statskontorets bedömning är att regeringens uppdrag inte har haft något omfattande genomslag när det gäller myndigheternas arbete mot diskriminering. Endast i fallet med myndigheterna inom försvarsområdet har det skett bestående förändringar. Enligt Statskontoret finns det flera möjliga förklaringar till varför uppdragen om antidiskriminering får olika genomslag i olika myndigheter. Det handlar bl.a. om att innehållet i uppdragen inte alltid är tydligt i förhållande till myndigheternas kärnverksamhet, att det finns skillnader i regeringens styrning och uppdragens utform- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ning samt att uppföljningar är inriktade på genomförda insatser och inte effekterna av dessa insatser. Statskontorets bedömning av det regionala utvecklingsprojektet om mångfald och antidiskriminering (dnr Fi2006/1496) visar att projektet genomförts med varierande framgång. Ett positivt resultat av projektet är att det bland annat har bidragit till att rekryteringsarbetet har utvecklats och till en ökad medvetenhet om frågornas betydelse. har mångfaldsfrågorna inte fått större genomslag hos de medverkande myndigheterna än hos en jämförande grupp. Statskontorets slutsats är att tidsbegränsade projekt inte är någon lösning för en långsiktig utveckling av arbetet för mångfald och mot diskriminering. Statskontorets slutsats av utvärderingen av försöket med avidentifierade ansökningshandlingar (dnr Fi2006/227) är att det inte går att dra några entydiga slutsatser om metodens värde för att öka mångfalden, bland annat på grund av vissa metodproblem. Statskontoret menar att metoden med avidentifierade ansökningshandlingar ännu inte är ett färdigutvecklat verktyg och att det skulle krävas ytterligare utvecklingsarbete. Även verksamheter som beviljats stöd enligt förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering har utvärderats (Utvärdering av lokal antidiskrimineringsverksamhet, 2009). Enligt utvärderingen fyller verksamheterna en viktig funktion i samhället. Verksamheterna har kännedom om lokala förhållanden, närhet till individen och når nya målgrupper. Verksamheterna har också en viss bortsållningsfunktion så att alla ärenden inte går vidare till . Utvärderingen innehåller också rekommendationer för att öka värdet av lokal antidiskrimineringsverksamhet. Bland annat föreslås att målbilden bör tydliggöras samt att styrnings- och uppföljningsstrategier bör vidareutvecklas. Med stöd av förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering, utbetalades till 20 lokala verksamheter mot diskriminering . Totalt ansökte 35 olika verksamheter. utbetalades i stöd till organisationer som arbetar mot 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 rasism och liknande former av intolerans. trädde en ny förordning i kraft för statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans; förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Av de 86 organisationer som sökte bidrag till verksamheter mot rasism eller liknande former av intolerans beviljades 23 organisationer statsbidrag. Bidragen fördelades både till små och stora organisationer med stor geografisk spridning. utbetalades i stöd till organisationer för homosexuella, bisexuella samt transpersoner. gäller den nya förordningen (2008:349) om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Samtliga bidragssystem hanteras av . Som en följd av att ratificerat FN- konventionen om förbud mot alla former av rasdiskriminering rapporterar periodiskt till , den s.k. , som övervakar konventionens efterlevnad. Den senaste rapporten, lämnades . Som ett led i övervakningsprocessen genomförde kommittén ett förhör med . Kommittén lämnade därefter sina rekommendationer om hur genomförandet av konventionen kan förbättras. förhör inför den s.k. som övervakar efterlevnaden av FN- konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor ägde rum i . fick beröm för bland annat framgångarna i jämställdhetsarbetet, bildandet av ett nytt departement, ökningen av anslaget för jämställdhet och antagandet av handlingsplanen om mäns våld mot kvinnor. fick kritik för bl.a. bestående osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män, den ojämna könsfördelningen på högre positioner inom bl.a. näringslivet samt när det gäller att motverka diskriminering mot kvinnor från minoritetsgrupper. nästa rapporteringstillfälle till sker 2014. tillsatte en kommitté - om diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet - för att ta fram ett förslag till rekommendation till alla 47 medlemsstater om åtgärder för att motverka diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet med syftet att säkerställa respekten för homo-, bi- och transsexuellas mänskliga rättigheter och att främja tolerans. Formellt består kommittén av nio ledamöter, bl.a. en representant från . Den svenska representanten är ordförande i kommittén och leder därmed arbetet. Det finns indikationer på att lagstiftningen mot diskriminering fått större genomslag och att ombudsmännens arbete effektiviserats. Fler personer har fått upprättelse genom ombudsmännens försorg, fler förlikningar har uppnåtts och fler stämningar har lämnats till domstol. Av de ärenden som prövats i domstol har DO i större utsträckning haft framgångar i allmänna domstolar jämfört med de fall som prövats i Arbetsdomstolen. Nivån på det skadestånd som utdömts vid diskriminering har på vissa områden, t.ex. krogdiskriminering, varit lågt. Massanmälningarna från handikapporganisationer som genomförts handlar till största delen om bristande tillgänglighet. Frågan om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskriminering utreds inom . Regeringen har genom den nya diskrimineringslagen, samt genom inrättandet av en ny myndighet, , skapat förutsättningar för att diskriminering ska bekämpas mer effektivt. En ny påföljd, diskrimineringsersättning, har införts vid överträdelser av diskrimineringslagen. Diskrimineringsersättningen ska både vara en ersättning för den kränkning som överträdelsen innebär och verka avskräckande mot diskriminering. På detta sätt har det skapats förutsättningar för högre ersättningsnivåer vid diskriminering. Utvärderingarna av myndigheters arbete mot diskriminering visar på ett fortsatt behov av att identifiera effektiva åtgärder mot diskriminering. Det gäller inte minst hur strategier bör utformas och genomföras för att ickediskrimineringsperspektivet ska genomsyra verksamheterna. Regeringen har genom att samla utbetalningsansvaret för de olika statsbidragen till en myndighet, , skapat bättre förutsättningar för en helhetsbild och ett samlat grepp kring bidragsfördelningen. har inte haft några invändningar eller anmärkningar rörande ombudsmännen mot diskriminering. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte en förhandlingsbar förmån. Förbud mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är alla människor födda fria och lika i värde och rättigheter. Ickediskrimineringsprincipen är en viktig beståndsdel även när det gäller att säkerställa rättigheter för de nationella minoriteterna. Ett sätt att motverka diskriminering och därmed verka för grundläggande mänskliga rättigheter är genom lagstiftning. För att diskriminering ska kunna bekämpas på ett verkningsfullt sätt är det viktigt att lagstiftningen är så effektiv och så heltäckande som möjligt. Regeringen har genom den nya diskrimineringslagen (2008:567) som omfattar fler diskrimineringsgrunder och fler samhällsområden, samt genom inrättandet av en ny myndighet, , skapat förutsättningar för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. Det är angeläget att både den som anser sig utsatt för diskriminering och den som diskrimineringsförbuden riktar sig till får kunskap och information om den nya lagen och den nya myndigheten. har därför fått särskilda medel för informations- och utbildningsinsatser om den nya diskrimineringslagen. Regeringen kommer att följa tillämpningen av diskrimineringslagen. Det gäller t.ex. ersättningsnivåer vid diskriminering och utgången av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 mål i Arbetsdomstolen och de allmänna domstolarna. Det är vidare viktigt att i det fortsatta arbetet skapa förutsättningar för analys och uppföljning inom området. har också ansvar för att följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvarsområde och har därför bl.a. fått i uppdrag att låta genomföra en studie av olika utsatta gruppers upplevelser av diskriminering. Sådana studier kan bl.a. bidra till att identifiera problem och ge nya insikter och infallsvinklar på diskriminering. Arbetet med att säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund och att lagstiftningen är så effektiv och så heltäckande som möjligt måste även i fortsättningen ha högsta prioritet. Flera frågor som utreds nu behöver övervägas i detta syfte. Det gäller t.ex. frågan om ett skydd mot diskriminering på grund av ålder ska införas på de samhällsområden som saknar ett sådant skydd i diskrimineringslagen. Det gäller vidare frågan om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskriminering och dess ekonomiska konsekvenser. En ytterligare fråga är hur krav på aktiva åtgärder mot diskriminering kan göras tydliga, skarpa och kopplas till en verkningsfull sanktion samt om krav på aktiva åtgärder bör utvidgas till fler diskrimineringsgrunder och fler samhällsområden. Att identifiera effektiva metoder i arbetet mot diskriminering är av lika stor vikt som att ha en effektiv lagstiftning mot diskriminering. Utvärderingar har gjorts av försöken med avidentifierade ansökningshandlingar vid ett antal myndigheter, av antidiskrimineringsstrategier som utarbetats av ett antal centrala myndigheter och av antidiskrimineringsvillkor i upphandlingskontrakt. Regeringen kommer att mot bakgrund av dessa utvärderingar överväga behovet av ytterligare åtgärder. Arbetet mot diskriminering ingår dessutom i regeringens strategi för integration (se utgiftsområde 13, kapitel 3). Regeringen föreslår att verksamheter som beviljas stöd enligt förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering beviljas medel under 2010-2012. Insatser mot rasism, homofobi och andra former av intolerans har kopplingar till arbetet mot diskriminering. Rättsväsendets insatser mot dessa företeelser är centrala, men regeringen främjar även andra aktörers arbete. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 stödinsatserna omfattar bl.a. ekonomiskt stöd till ideella organisationer som bedriver verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans samt stöd till organisationer för homosexuella, bisexuella, transexuella och personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Dessa stöd utgör ett viktigt bidrag i arbetet med att skapa kontinuitet i ideella organisationers arbete mot rasism, homofobi och andra liknande former av intolerans. Rasistiska och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde, utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Områden där det finns särskilda behov av insatser måste identifieras, liksom nyckelaktörer. Inom ramen för demokratipolitiken pågår en dialog för en förstärkt gemensam värdegrund (se utgiftsområde 1, kapitel 9). Det är inte ovanligt att barn och elever upplever att de blir kränkta av andra elever på grund av sitt kön, etniska tillhörighet, sexuella läggning, funktionshinder m.m. Skolor måste därför fortsätta att intensifiera sitt arbete för att motverka kränkningar i form av ord och handlingar. Rasism, främlingsfientlighet, homofobi, sexism, könsdiskriminering, diskriminering av personer med funktionshinder och andra former av intolerans är tydliga indikatorer på ett intolerant klimat och måste aktivt motverkas. Skolans arbete för att förebygga och motverka trakasserier och annan kränkande behandling bör ses som en del av ett större arbete för att ge alla elever en förståelse och en respekt för samhällets mest grundläggande värderingar, hur vi beter oss mot varandra och hur vi lever tillsammans. I förlängningen kan detta arbete även ha inverkan på problemet med kränkningar t.ex. på Internet. Principen om icke-diskriminering ska inte enbart drivas nationellt utan även i olika internationella sammanhang. Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget presenterade kommissionen ett förslag till direktiv med förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Syftet är att motverka diskriminering utanför arbetslivet genom att säkerställa samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Ett gemenskapsrättsligt skydd mot diskriminering har positiv effekt på den fria rörligheten. Regeringens övergripande handlingslinje är därför att verka för ett antagande av ett EG-direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering för var och en av de diskrimineringsgrunder som omfattas av direktivet. Kommissionen har även presenterat ett förslag till direktiv som syftar till att underlätta för kvinnor att starta och bedriva företag och att förbättra medhjälpande makars ställning. Regeringen är positiv till förslag som motverkar diskriminering på grund av kön och underlättar för kvinnor att starta och driva företag. Regeringen ska verka för att driva förhandlingarna framåt. arrangerar en konferens, Equality Summit, . Syftet med konferensen är att genom kunskaps- och erfarenhetsutbyte stärka och effektivisera arbetet mot alla former av diskriminering, samt främja lika rättigheter och möjligheter inom EU. Erfarenheter och kunskaper som framkommer här ska spridas och på annat sätt göras tillgängliga. Det handlar om information om olika metoder för och erfarenheter av arbetet för att främja lika rättigheter och möjligheter inom olika samhällssektorer och på olika nivåer samt vikten av samverkan mellan olika aktörer för att bekämpa diskriminering. Även i andra internationella fora, så som FN och , kommer aktivt arbeta för principen om alla människors lika värde. Det gäller inte minst HBT-frågor och romernas situation. Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:1 1Anslaget fördes upp på statsbudgeten 2009. 2008 redovisades utgifterna under anslagen 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, 10:6 (JämO), 10:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) samt 10:8 (). 2Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 3Motsvarar 93 080 tkr prisnivå. 4Motsvarar 93 080 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Från anslaget finansieras också . Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . beräknas anslaget till 93 915 000 respektive . Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.7.22:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism m.m. Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism m.m. 1Anslaget fördes upp på statsbudgeten 2009. 2008 redovisades utgifterna under anslaget 10:2 Integrationsåtgärder, m.m. 2Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för insatser mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans. Anslaget används också för stöd till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 för stöd till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering. Regeringen föreslår att anslaget ökas med under 2010-2012 för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. Regeringen avser att lämna en proposition om politiken för den ideella sektorn, i vilken föreslås att det genomförs ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället (se utgiftsområde 17, avsnitt 15.4.3.) För att bidra till finansieringen av forskningsprogrammet föreslås att anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism m.m. minskas med för att tillföras anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . beräknas anslaget till 24 918 000 respektive . Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Tillfälliga anslagsmedel avseende insatser mot diskriminering, rasism och liknande former av intolerans (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115) 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar åtgärder för ökad jämställdhet. Insatser som rör diskriminering på grund av kön redovisas under området Diskriminering inom detta utgiftsområde. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande och de huvudsakliga insatserna sker och redovisas inom olika berörda utgiftsområden. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom området Jämställdhet Anslag inom område Jämställdhet Anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Totalt för område Jämställdhet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utgiftsprognosen är högre än anvisade medel. Skälet är att del av det anslagssparande som fördes över kommer att användas 2009. flertalet av åtgärderna inom ramen för den särskilda jämställdhetssatsningen som startade framför allt kommer att medföra utgifter . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för jämställdhetspolitiken är: -Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Målet beslutades av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:155). Regeringen har fastställt följande delmål för jämställdhetspolitiken: -En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. -Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. -Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. -Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Jämställdhetspolitiken har tillförts medel motsvarande för en särskild jämställdhetssatsning . har resurserna till jämställdhetspolitiken mer än tiodubblats. Detta har möjliggjort en omfattande satsning på att utveckla jämställdheten inom angelägna och strategiska områden. Eftersom de olika åtgärderna inom ramen för satsningen fortfarande pågår är det för tidigt att redovisa några resultat.