prop · GX0381 · 2009-12-14 00:00:00 — Justitiekanslern får överlämna åt allmän åklagare att vara åklagare i yttrande- frihetsmål om ansvar eller konfiskering på grund av olaga våldsskildring, hets mot folkgrupp, brott mot medborgerlig frihet, olaga hot, hot mot tjänsteman eller övergrepp i rättssak i tekniska upptagningar. Rätten att väcka allmänt åtal får dock inte överl- ämnas när det gäller yttrande- frihetsbrotten hets mot folkgrupp eller brott mot medborgerlig frihet. Den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott ska väckas är i fråga om radioprogram från det att programmet sändes eller, i fråga om tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2, från den tidpunkt när informa- tionen inte längre tillhandahölls. I fråga om sådan offentlig upp- spelning ur en databas som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 är tiden från uppspelningen. dock vad som är föreskrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än från det att Justitiekanslern fick kännedom om upptagningen. är tiden från det att Prop. 2009/10:81 upptagningen gavs ut. sådana upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § före- skrivna uppgifterna gäller dock vad som är föreskrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än från det att Justitiekanslern fick kännedom om upptagningen. Denna lag träder i kraft . 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Härigenom föreskrivs att 3 kap. 18, 19 och 27 §§, 5 kap. 3 § samt 7 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihets- förordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden1 ska ha följande Bestämmelserna i 1215 §§ tillämpas också i fråga om sådant tillhandahållande av information som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen. Den som bedriver sådan verksamhet ska till Radio- och anmäla vilket namn databasen har. Namnet ska innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. När ett sådant programföretag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första eller andra stycket radio- och TV- lagen (1996:844) att sända radioprogram också driver verksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen, ska i stället för vad som anges i 1 § första stycket gälla att utgivare ska utses för verk- samheten, uppgift om vem som är ut- givare, och i förekommande fall ställföreträdare, ska antecknas i register hos programföretaget. Bestämmelserna i 1215 §§ tillämpas också i fråga om sådant tillhandahållande av information som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen. Den som bedriver sådan verksamhet ska till Radio- och anmäla vilket namn databasen har. I fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen ska namnet innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. När ett sådant program- företag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första eller andra stycket radio- och TV-lagen (1996:844) att sända radioprogram också driver verksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihets- grundlagen, ska i stället för vad som anges i 1 § första stycket gälla att utgivare ska utses för verk- samheten, uppgift om vem som är ut- givare, och i förekommande fall ställföreträdare, ska antecknas i register hos programföretaget. 1Lagen omtryckt 2002:911. 2Senaste lydelse 2007:1288. Utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen utfärdas av Radio- och på ansökan av den som bedriver verksamheten. uppgift om databasens namn, vem uppgift om databasens namn, vem vilken ort överföringarna utgår och vem som utsetts till utgivare samt, i förekommande fall, ställ- som utsetts till utgivare samt, i skall innehålla databasens domän- trädare för utgivaren. namn eller motsvarande uppgift. avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 Ansökan ska också innehålla en teknisk beskrivning av verk- skall det framgå hur information skrivningen skall ha sådan om- skrivningen ska ha sådan om- fattning att det framgår om fattning att det framgår om ningarna enligt 1 kap. 9 § andra ningarna enligt 1 kap. 9 § andra Till en ansökan skall fogas bevis Till en ansökan ska det fogas bevis att utgivaren uppfyller de utgivaren har åtagit sig uppdraget. utgivaren har åtagit sig uppdraget. Radio- och skall föra Radio- och ska föra Registret får föras med Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling. hjälp av automatiserad behandling. Det får innehålla uppgifter om Det får innehålla uppgifter om 1. databasens namn, bedriver verksamheten, från vilken ort överföringarna utgår, vem som utsetts till utgivare och, i 3. från vilken ort överföringarna eller uppspelningarna utgår, trädare för utgivaren, en teknisk 4. vem som utsetts till utgivare beskrivning av verksamheten samt ställföreträdare för utgivaren, förnyelse av utgivningsbevis. Den som här i landet för någon annans räkning bedriver sändningsverksamhet över satellit eller som upplåter satellitkapacitet skall också ombesörja att varje program spelas in och bevaras. Detta gäller dock inte om någon annan skall göra detta enligt första stycket. 6. tidpunkt för utfärdande förnyelse av utgivningsbevis. till allmänheten skall ombesörja att till allmänheten ska ombesörja att varje program spelas in. varje program spelas in. radioprogram som avses i 1 kap. radioprogram som avses i 1 kap. från sändningen eller, i fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihets- överföringar enligt 1 kap. 7 § grundlagen, från det att infor- mationen inte längre tillhanda- förordningen är det tillräckligt att som omfattas av 1 kap. 9 § 1 kap. 7 § andra stycket tryckfri- hetsförordningen är det tillräckligt 1. från sändningen, 2. i fråga om sådant tillhanda- hållande som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen, från det 3. i fråga hållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 yttrandefrihets- grundlagen, från uppspelningen. Den som här i landet för någon annans räkning bedriver sändningsverksamhet över satellit eller som upplåter satellitkapacitet ska också ombesörja att varje program spelas in och bevaras. Detta gäller dock inte om någon annan ska göra detta enligt första stycket. Skyldigheten enligt första stycket gäller inte samtidig och oförändrad vidaresändning av radioprogram genom trådnät. Avgörande för var ett ytt- randefrihetsmål skall tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått för sändning, varifrån överföringar som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen har utgått eller där en teknisk upp- tagning har lämnats ut för sprid- ning eller där brottet på annat sätt har förövats. Avgörande för var ett ytt- randefrihetsmål ska tas upp är den ort 1.varifrån ett radioprogram har utgått för sändning, 2.varifrån överföringar eller uppspelningar som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen har utgått, eller 3.där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att nuvarande 14 kap. 1 § ska betecknas 14 kap. 2 §, dels att 13 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen införs en ny paragraf, 14 kap. 1 §, av följande lydelse. I förhållandet mellan å ena sidan ett sådant organ som avses i 2 kap. 4 §, beträffande den verksamhet som anges i bilagan till denna lag, eller ett sådant organ som avses i 2 kap. 3 §, och å andra sidan organets anställda eller uppdragstagare enligt 2 kap. 1 §, gäller vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen om 1. rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentliggörande, 2. förbud mot att ingripa mot 2. förbud mot att ingripa mot missbruk av tryckfriheten eller bruk eller missbruk av tryck- friheten eller yttrandefriheten eller till sådant missbruk, och medverkan till sådant bruk eller 3. förbud mot att efterforska 3. förbud mot att efterforska upphovsman eller meddelare. upphovsman, meddelare, den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en framställning radioprogram eller en teknisk upp- tagning och den som har framträtt i en sådan framställning. Vad som föreskrivs i första stycket om anställda och uppdragstagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direktör, styrelse- ledamot eller styrelsesuppleant i organet. I 14 kap. 1 § finns bestämmelser om ansvar för vissa överträdelser av förbuden i första stycket 2 och Den som uppsåtligen ingriper i strid med 13 kap. 2 § första stycket döms, om åtgärden avskedande, uppsägning, meddelande av disciplinpåföljd eller en liknande åtgärd, till böter eller fängelse i högst . Detsamma gäller den som uppsåtligen efterforskar i strid med 13 kap. 2 § första stycket 3. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen tillkallade en beredning med uppgift att följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området (dir. 2003:58). Beredningen antog namnet Tryck- och yttrandefrihetsbered- ningen. Beredningen fick i uppdrag att utreda ett antal frågeställningar inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området. En uppgift var att lämna förslag till hur de problem som är relaterade till den tekniska och mediala utvecklingen ska lösas. I beredningens uppdrag ingick därför att överväga frågan om det mot bakgrund av den tekniska och mediala utvecklingen är möjligt att i längden behålla en teknikberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten i medierna och om det finns anledning att slå samman tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen till en grundlag omfattande såväl tryckfrihet som annan yttrandefrihet. Beredningen lämnade delbetänkandet Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor (SOU 2004:114). I betänkandet behandlas bl.a. frågor om internationell rättslig hjälp, brottskatalogen och vissa målhandläggningsfrågor. En sammanfattning av beredningens översyn av brottskatalogen finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (Ju2004/11833/L6). lämnade beredningen betänkandet Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? (SOU 2006:96). I betänkandet presenteras tre olika alternativa modeller för grundlagsregleringen av tryck- och yttrandefriheten. Två av alternativen innebär att tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) upphävs och att grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten får en helt annan utformning än den nuvarande. Det tredje alternativet innebär att tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen läggs samman till en ny yttrandefrihetsgrundlag. Att behålla tryckfrihets- förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen i nuvarande utformning, eventuellt med några smärre justeringar för att komma till rätta med vissa tillämpningsproblem, nämns också som ett alternativ för framtiden. I betänkandet presenterar beredningen också förslag till lösningar av några av de problem som beredningen har identifierat. Betänkandet har remissbehandlats. Genom tilläggsdirektiv beslutade regeringen att beredningen skulle dels omvandlas till en parlamentarisk kommitté, dels överväga vissa ytterligare frågor (dir. 2007:76). Kommittén, som antagit namnet , överlämnade delbetänkandet Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihets- rättsliga frågor (SOU 2009:14). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 3. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 4. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (Ju2009/1578/L6). I propositionen behandlas förslagen i delbetänkandet Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor (SOU 2009:14) och den översyn av brottskatalogen som finns redovisad i delbetänkandet Prop. 2009/10:81 Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor (SOU 2004:114). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4.3.1, 4.4, 6.2 och 6.3. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts. 4Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 4.1Utvecklingen av digital bio har i uppdrag att följa och redovisa den digitala biografutvecklingen i landet. I resultatredovisningen för anger att det vid utgången av året fanns 55 biografer och 63 salonger som kunde visa film digitalt i någon form. Utöver dessa fanns det minst 32 biografer som enbart använde den digitala utrustningen till att visa annat innehåll än film, t.ex. opera, konserter, för- fattarföreläsningar, sport och teater. I rapporten bio av gör bedömningen att så gott som all produktion, distribution och visning av film sannolikt kommer att vara digital . Ett avgörande genombrott för digital bio inträffade då en internationell standard för digital bio antogs. Enligt har därmed en omfattande digitalisering av biograferna inletts. Med undantag för Folkets bio, som använder digital teknik för uppspelning av dvd-skivor och andra tekniska upptagningar, levereras filmer till de digitala biograferna på en minihårddisk som lämnas till biografen. Biografen laddar ned hårddiskens innehåll i sin server och biografföreställningen sker sedan genom att filmen spelas upp från servern och visas via projektor. Det är möjligt att digital bio kommer att ordnas så att filmen distribueras via bredband eller satellit. Filmen kan då antingen först laddas ned till en databas hos biografen och biografföreställningen sedan ske genom att det nedladdade innehållet spelas upp för biopubliken eller så kan visningen ske genom att filmen spelas upp direkt från en databas hos filmdistributören. 4.2Omfattas digital bio av yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområde? Regeringens bedömning: Digital bio omfattas inte av yttrandefrihets- grundlagens tillämpningsområde. bedömning: Överensstämmer med Prop. 2009/10:81 regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig i denna del delar kommitténs bedömning. anser dock att det är olyckligt att en annan definition av digital bio än den gängse förekommande används. Skälen för regeringens bedömning: Som nämns ovan används digital teknik vid olika typer av offentlig visning av film. Med digital bio avses här att det innehåll som ska visas distribueras till en biograf via bredband, satellit eller på en enkel minihårddisk i stället för på traditionella rullar av celluloidfilm och att filmen laddas ner i en server (databas) och visas genom uppspelning ur denna. Valet av definition hör samman med att all annan visning med digital teknik redan omfattas av yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområde. Folkets bio, som använder digital teknik för filmvisning, använder inte någon server utan den digitala visningen sker direkt från en skiva, ett band eller en minihårddisk utan föregående nedladdning. Sådana visningar har grundlagsskydd enligt 1 kap. 10 § YGL eftersom det är fråga om en teknisk upptagning som sprids genom uppspelning. Digitala visningar av direktsända TV-program som visas på en storbildsskärm, t.ex. opera- eller teaterföreställningar, omfattas av grundlagsskydd enligt huvudregeln om radioprogram såvitt avser överföringen till biografen. Gemensamt för digital bio, så som det här definieras, är att biografvisningen sker genom att filmen spelas upp ur en server och att biopubliken utgör allmänheten. Det är alltså i samtliga fall fråga om ett slags offentlig uppspelning ur en databas, dvs. något som kan ses som en motsvarighet till det i 1 kap. 10 § första stycket YGL nämnda sprid- ningssättet uppspelning av en teknisk upptagning. Uppspelningen startas antingen av biografen eller av filmdistributören. Den s.k. databasregeln i 1 kap. 9 § YGL för vanliga databaser och den s.k. webbsändningsregeln i 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL är inte tillämpliga på grund av att överföringen (från biografens eller filmdistributörens server) inte startas av mottagarna, dvs. Det är inte heller fråga om pushteknik dvs. en överföring av information enligt en i förväg träffad överenskommelse eftersom det beträffande digital bio inte är fråga om en sådan överföring av information ur en databas till mottagaren som avses i denna regel. Biopubliken får ingen information överförd till sig utan kan ju endast ta del av informationen genom att titta på bioduken. Tillämpning av huvudregeln om radioprogram är också utesluten eftersom sändningen inte är avsedd att tas emot av publiken med tekniska hjälpmedel. Slutsatsen angående digital bio blir alltså att den inte om- fattas av nu gällande grundlagsskydd oavsett hur filmen distribueras till biografen och oavsett om uppspelningen ur databasen startas av biografen eller av filmdistributören. Motsvarande gäller även för offentlig uppspelning ur en databas av annat innehåll än film, t.ex. offentlig uppspelning av musik ur en databas. Ett grundlagsskydd för digital bio införs 4.3.1En utvidgning av databasregeln Regeringens förslag: Det införs en ny punkt i databasregeln som ger grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en sådan databas som där avses. De massmedieföretag som anges i databasregeln får automatiskt grundlagsskydd för uppspelningen medan andra aktörer får grundlagsskydd genom utgivningsbevis. Ändringen föranleder vissa följdändringar i regeringsformen. förslag: Överensstämmer med Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. kommun, Svenska , och anför att grundlagsskyddet borde vara automatiskt. , medier och kommunikation vid universitet beklagar att skyddet inte kunnat knytas till den biograf där () anför att det i och för sig behövs ett grundlagsskydd för digital bio men att det krävs ytterligare överväganden innan ett sådant skydd kan införas. Skälen för regeringens förslag: Visning av digital bio ökar och har gjort bedömningen att så gott som all produktion, distribution och visning av film sannolikt kommer att vara Det är mot denna bakgrund angeläget att sådan offentlig uppspelning ur en databas har grundlagsskydd på samma sätt som om filmen offentliggjorts genom uppspelning av en teknisk Digital bio bör alltså inkluderas i yttrandefrihetsgrundlagens Grundlagsskydd för offentlig uppspelning ur en databas kan åstadkommas genom att det införs en ny tredje punkt i 1 kap. 9 § första En sådan regel ger automatiskt grundlagsskydd åt de massmedieaktörer som anges i bestämmelsen och som genom offentlig uppspelning tillhandahåller allmänheten information ur en sådan databas som anges i första punkten. Andra aktörer ges möjlighet till grundlagsskydd genom att ansöka om utgivningsbevis. Traditionell biografvisning genom uppspelning av celluloidfilm har automatiskt grundlagsskydd enligt 1 kap. 10 § YGL. tyckas naturligt att även digitala biografvisningar gavs ett automatiskt En sådan lösning skulle i och för sig kunna åstadkommas inom ramen för regleringen i databasregeln genom man lade till den som driver biografverksamhet eller liknande uttryck i uppräkningen av traditionella massmedieaktörer i 1 kap. 9 § första Enligt regeringens mening är ett sådant tillägg emellertid Det automatiska grundlagsskyddet för databasverksamhet tillkom i syfte att göra det möjligt för traditionella massmedieföretag att använda databaser i nyhetsförmedlingens och opinionsbildningens tjänst på samma villkor som gäller för det tryckta ordet. En viktig del av motivet för det automatiska grundlagsskyddet för databaser är hänförlig till behovet av skydd för nyhetsförmedlingens källor. Det har därför framstått som följdriktigt att grundlagsskyddet gäller samma krets som den till vilken detta källskydd är knutet (prop. 2001/02:74 s. 45, SOU 2001:28 s. 211, prop. 1997/98:43 s. 155). Den som driver biografverksamhet är inte ett sådant traditionellt massmedieföretag till vilket uppgifter kan lämnas med meddelarskydd. Regeringen anser mot denna bakgrund att den krets som får automatiskt grundlagsskydd för databasverksamhet inte bör utvidgas till att också omfatta den som bedriver biografverksamhet. Detta innebär att digital bio torde komma att omfattas av automatiskt grundlagsskydd endast i de fall uppspelningen sker ur filmdistributörens databas och denne även levererar filmer på tekniska upptagningar och därmed kan anses vara ett företag för yrkesmässig framställning av tekniska upptagningar. Det är ovanligt att digital bio är ordnad på detta sätt. I de flesta fall kommer det alltså att krävas utgivningsbevis för att grundlagsskydd för digital bio ska uppkomma. Det kan, som några remissinstanser har anfört, tyckas märkligt att t.ex. ett TV-program som visats med grundlagsskydd i televisionen inte automatiskt kommer att ha ett sådant skydd om någon offentligt spelar upp innehållet från sin egna databas. Detta är emellertid en effekt av att grundlagsskyddet är knutet till användningen av vissa medier och inte till innehållet som sådant. Den föreslagna bestämmelsen innebär att inte endast digital bio utan även annat innehåll omfattas av grundlagsskydd om innehållet spelas upp ur en databas och den som driver verksamheten är ett traditionellt massmedieföretag eller har utgivningsbevis. Det kan i och för sig ifrågasättas om det finns behov av att reglera annat än digital bio. Offentlig uppspelning av tekniska upptagningar omfattas emellertid av grundlagsskydd oberoende av om innehållet är rörliga bilder eller endast ljud. Från yttrandefrihetsrättsliga utgångspunkter ter det sig därför konse- kvent att en utvidgning av yttrandefrihetsgrundlagens tillämpnings- område innefattar även annan offentlig uppspelning ur en databas än digital bio, t.ex. tal eller musik. anför att förslaget kan innebära att aktörer som inte ens funderat över grundlagsskydd kan komma att omfattas av automatiskt grundlagsskydd och därmed också av de förpliktelser som följer med detta. Regeringen ser för sin del inte den risken som särskilt stor. De aktörer som nämner och andra som kan tänkas anordna offentliga uppspelningar av t.ex. musik är normalt inte sådana massmedieföretag som omfattas av det automatiska grundlagsskyddet och de massmedieföretag som ändå gör det får förmodas vara bekanta med grundlagsregleringen. KLYS framhåller att den tekniska utvecklingen kan leda till att den föreslagna bestämmelsen kan behöva ändras inom en inte allt för avlägsen framtid. Regeringen anser att det förhållandet att teknikutvecklingen kan ge anledning till grundlagsändringar är något som gäller för hela yttrandefrihetsgrundlagen och som hör samman med den teknikbundna regleringen som enligt sina direktiv ska utreda. Det nu föreslagna grundlagsskyddet för digital bio ger emellertid, tillsammans med övrig reglering i yttrande- frihetsgrundlagen, möjlighet till grundlagsskydd för all nu möjlig Prop. 2009/10:81 offentlig uppspelning. I 2 kap. 1 § andra stycket regeringsformen anges att tryckfrihets- förordningens och yttrandefrihetsgrundlagens regler gäller beträffande friheten att yttra sig i de medier som omfattas av dessa grundlagars tillämpningsområde. I 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen föreskrivs att yttrande av Lagrådet bör inhämtas innan beslutar grundlag om frihet att yttra sig i de medier som omfattas av tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpnings- område. Införandet av grundlagsskydd för offentlig uppspelning ur en databas föranleder ett tillägg till dessa bestämmelser. Lagrådet har framhållit att det i den fortsatta beredningen bör prövas om det går att finna något bättre uttryck än offentlig uppspelning för den digitala bio som ska omfattas av den grundlagsfästa yttrandefriheten.