prop · GX033 · 2009-09-21 00:00:00 — Jag föreslår också att den föreslagna Samordningsfunktionen av regeringen ges i uppdrag att med dessa medel aktivt främja och stödja nationellt angelägna forsknings- och utvecklingsinsatser som gagnar museiarbetet i hela sektorn. Stärkt ansvar för statliga museisamlingar under andra departement än Jag föreslår att statens långsiktiga ansvar för samlingar som tillskapats med statliga medel tydliggörs även för de samlingar som förvaltas av museer som sorterar under andra departement än . Detta uppdrag bör uttryckas i instruktioner, regleringsbrev och styr- dokument till de myndigheter och statliga bolag som är dessa museers huvudmän. Jag föreslår i anslutning till detta att den föreslagna Samordningsfunk- tionen ges i särskilt uppdrag att samlat ta fram underlag och koordinera museifrågor oavsett dessas departementstillhörighet. En ny stimulansform Nationella åtaganden För att främja ansvarsspridning över landet föreslår jag att en ny form av nationellt åtagande prövas där vissa icke statliga museers roll och ansvar kan stadfästas genom specifika åtaganden. Idén är hämtad från Stor- där den har haft god effekt på utvecklingen inom museiom- rådet. Jag föreslår därför att den föreslagna Samordningsfunktionen ges i uppdrag att tillsammans med representanter från museisektorn utreda förutsättningar och former för ett sådant nytt främjandeinstrument. Upp- draget bör gälla långsiktigt ansvarstagande för samlingar och institutio- ner som är särskilt angelägna ur ett nationellt perspektiv. Jag föreslår därutöver att Ájtte, Svenskt fjäll- och samemuseum med sitt uppdrag inom det samiska kulturarvet blir det första exemplet på sådant nationellt åtagande för ett specifikt samlingsområde. Långsiktigt omhändertagande av de statliga museisamlingarna Jag fäster också regeringens uppmärksamhet på de stora insatsbehov som föreligger för den långsiktiga förvaltningen av de statliga museisamling- arna och den samlande och stödjande roll en museikoordinatorsfunktion där kan spela. Jag framhåller i det sammanhanget den platsspecifika kunskap som finns upparbetad hos personal som inom är anställd på arbetsmarknadsmedel och den risk som den nära förestående generationsväxlingen inom museiområdet kan komma att innebära i förlorad erfarenhet och kunskap om samlingarna. Min bedömning är att den föreslagna Samordningsfunktionen kommer att leda till höjd kvalitet och bättre resursutnyttjande vid museerna och att den därigenom kommer att komma medborgarna till godo. Jag har beräknat att kostnaden för den föreslagna Samordningsfunk- tionen uppgår till . Finansieringen föreslås ske genom omföring av medel som går till följande ändamål: från ansvarsmuseerna, från och från . Jag konstaterar att personella resurser för de kompletterande stödbehoven inom museernas kärnområden finns att tillgå inom Riks- utställningar och . De i utvecklingsmedel för sektorns behov som jag föreslår att Samordningsfunktionen ska hantera överförs från följande anslaget: från anslag 1:5 avtalsrapport 13. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet och från anslag 8:3 Bidrag till regionala museer. Därutöver räknar jag med att eventuella årliga överskott från den statliga utställningsgarantin också kan utnyttjas för utvecklingsinsatser. Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser till Museikoordinatorns betänkande Kraftsamling! museisamverkan ger resultat (SOU 2009:15) Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig över Museikoordinatorns förslag Hovstaterna, Kungliga Husgerådskammaren, , (Sida), , Försvarsmakten, Myndigheten för handikappolitisk sam- ordning Handisam, , , , , , Kammarkollegiet, Statskontoret, , i Västra Göta- lands län, i län, i , i , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Högskole- verket, Kungl. , , Svenska , , , , universitet, , Högskolan på , , , Kungl. Musik- högskolan i , , Ungdoms- styrelsen, , , , , , och folk- minnen, , , National- museum med , , Livrust- kammaren och med stiftelsen , , Statens maritima museer, Statens försvars- historiska museer, Statens museer för världskultur, , Statens musiksamlingar, Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Riksutställ- ningar, Stiftelsen , Stiftelsen museum, och (), Stiftelsen , Stiftelsen i , , , , i , , , Stiftelsen , Svenskt fjäll- och samemuseum, Stiftelsen , Forum för levande historia, Arbetsförmed- lingen, Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , läns museum, , , Östergöt- lands länsmuseum, , , , för län, fornsal, , , Kulturen i , museer, Stiftelsen läns- museer, och , Västarvet, , , , , , läns museum, , , Murberget , , , , , Polismuseet, Postmuseet, Riksidrotts- museet, , , Svenska ICOM, Centralmuseernas samarbetsråd, Länsmuseernas sam- arbetsråd, Kommunala museers samarbetsråd, Arbetsam Arbetslivs- museernas samarbetsråd, Kommuner och Landsting, Stock- holms kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, Hudiks- valls kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, läns lands- ting, läns landsting, Västra , landsting, , , Sam- verkansorganet i , Samverkansorganet i , Delegationen för romska frågor, Judiska centralrådet, , , Sverigefinländarnas delegation, i (LO), Akademikers Centralorga- nisation (), (), DIK- förbundet, , , Föreningen Kultur och Näringsliv, Föreningen form, Handikappförbundens samarbetsorgan, Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbets- nämnd (KLYS), ska leva, Stiftelsen Skrivelser har därutöver kommit in från Stiftelsen , , , Föreningen i , Samdok, poolen för samiskt liv, Samdok, poolen för samhälle och politik, , Kulturmötesgruppen inom Samdok, , , Knowledge Manage- ment in Museums, , Samdok, poolen för tillverkning och tjänster, , , m.fl., , , Landsantikvarier, , i museerna, , Samdok, Poolen för lokala och regionala rum, Riks- polisstyrelsen, ABM-centrum, , , Museers , , Samdok, poolen för Hemliv och Fritid. Bilaga 5 Internationellt och interkulturellt utbyte inom kulturområdet Särskilda uppdrag till centrala myndigheter och förstärkta resurser för internationell och interkulturell verksamhet Internationellt och interkulturellt samarbete betonas i förordningar och regleringsbrev Myndigheternas huvudsakliga och långsiktiga uppgifter anges i av regeringen beslutad förordning med instruktion. I det årliga reglerings- brevet anges bl.a. mål och återrapporteringskrav. gäller i förordning med instruktion för respektive , och att nämnda myndigheter ska verka för att internationella och interkulturella perspektiv beaktas och utvecklas inom myndighetens verksamhetsområde. Därmed har, för nämnda stabsmyndigheter, ett långsiktigt ansvar för de internationella och interkulturella frågorna etablerats inom det kulturpolitiska området. Det internationella och interkulturella ansvaret har också betonats i regeringens årliga regleringsbrev till myndigheterna inom det kulturpoli- tiska området. fanns i regleringsbreven infört ett övergripande verksamhetsmål som anger att internationellt och inter- kulturellt utbyte och samarbete ska öka och integreras i respektive myndighets verksamhet. Härav framgår att internationaliseringen ska vara ett naturligt inslag i all verksamhet och att någon skarp gräns mellan internationell och nationell kulturverksamhet inte kan dras. Bestämmel- ser med denna innebörd har genom regeringsbeslut överförts från regleringsbrev till myndigheternas instruktioner. Internationellt uppdrag samt förstärkta resurser till presenterade på regeringens uppdrag en plan för internationell verksamhet för . Planen foku- serar på förbättrad omvärldsbevakning, utökat samarbete och samordning mellan relevanta internationella aktörer inom olika politikområden, tydligare kriterier för bidragsgivning samt utveckling av ett internatio- nellt perspektiv i rådets hela bidragsgivning. I budgetpropositionen framhåller regeringen att planen utgör en god grund för fortsatta insatser på myndighetsnivå när det gäller sam- ordning, bidragsgivning m.m. Regeringen framhåller vidare att har uppdraget att arbeta för en fortsatt internationalisering inom hela sitt verksamhetsområde. har det stöd som för- delar till internationell och interkulturell verksamhet reglerats i särskild förordning (SFS 2008:556). Enligt förordningen ska ändamålet med statsbidraget vara att främja internationella kulturutbyten samt etnisk och kulturell mångfald. har stödet till internationellt och interkulturellt kulturutbyte förstärkts med och stödet till interkulturell verksamhet med 10 miljoner . Av dessa avser 4 miljoner särskilda projekt (se vidare nedan). Nya insatser för interkulturell verksamhet I slutbetänkandet Mångfald är framtiden (SOU 2007:50) föreslogs ett antal åtgärder som bl.a. betonade vikten av att öka internationella kultu- rella utbyten och kontaktnät. Remissbehandlingen av betänkandet bekräftade dessa synpunkter. gav regeringen därför sex upp- drag som syftar till att sprida erfarenheter och kompetens över landet. Totalt delar de sex uppdragstagarna på . Uppdragen har gått till: -ytterligare förstärka de enskilda konstnä- rernas internationella kontakter genom att samla och sprida informa- tion och kunskaper från olika delar av världen inom relevanta konstområden, -för att utveckla en modell för att främja konstnärlig utveckling och mångfald. Modellen ska utveckla utnyttjandet av existerande resurser, särskilt i förhållande till det fria kulturlivet. -Riksutställningar för att öka kunskapen om utställningssektorn inter- nationellt sett och därigenom förbättra förutsättningarna för utställ- ningsmediet i , -Föreningen för att driva ett europeiskt resurscentrum för interkulturell dialog. Detta centrum ska förmedla europeiska erfarenheter och kontakter till svenska aktörer över hela landet samt fungera som rådgivare, -Mångkulturellt centrum för att genom beprövade metoder samordna utbildningsinsatser kring kulturell mångfald, med särskild inriktning mot offentligt finansierad kulturverksamhet, -Föreningen för att utveckla nätverk inom mångfaldsområdet. Nätverket ska koppla samman utövare, administratörer, näringslivs- representanter och kulturorganisationer. ska svara för att samordna och sprida erfarenheter och kompetenser som samlas in genom de sex uppdragen så att de kommer hela landet till godo. Statens kulturråds ansvar för ökat inter- kulturellt samarbete har därmed förstärkts och förtydligats. Utöver medlen till de ovan nämnda uppdragen fördelar Statens kultur- råd ytterligare till interkulturell verksamhet under 2008-2010. genomförde EU året för interkulturell dialog. bidrog med ett nationellt projekt (Home not Home), ett samarbete mellan , Riksutställningar och Re:Orient. har Statens kulturråds litteraturpolitiska uppdrag utvidgats och gäller nu även stöd till översättning av svensk litteratur och utveckling av det internationella litteratursamarbetet. Översättningsstödet har utvidgats till att omfatta även facklitteratur och i ökad utsträckning barn- och ungdomslitteratur. Dessutom har stödet till internationell utbytesverksamhet för författare och översättare förstärkts. Sammantaget har det statliga stödet till litteraturområdet förstärkts med . I och med denna utvidgning av Statens kulturråds uppdrag har statens litteraturpolitiska satsningar såväl de nationella som de internationella samlats i samma myndighet. Detta möjliggör en bättre integrerad litte- ratursatsning, effektivare verksamhet och ökad tydlighet gentemot omvärlden. får nya uppgifter och förstärkta resurser Avdelningen Iaspis har arbetat med att utveckla internatio- nella konstakter inom bildkonstområdet. Med Iaspis som förebild har uppdrag utvidgats till att gälla även internationellt utbyte inom danskonst och andra konstområden. satsade regeringen ytterligare på det internationella konstnärs- utbytet. Kulturens betydelse för arbetet inom internationella politikområden stärks Internationella samarbeten på kulturområdet stärker de långsiktiga och ömsesidiga banden mellan och andra länder, inte minst utveck- lingsländer. Genom kultursamarbete och kulturutbyte kan långsiktiga relationer etableras. Detta slags samarbeten har stor betydelse för kultur- livets internationalisering i sig. kan de bidra till att uppfylla utrikes- och utvecklingspolitikens mål avseende mänskliga rättigheter, demokrati och fattigdomsbekämpning. De kan även tillgodose handels- politikens mål samt de integrationspolitiska målen om ökad mångfald och interkulturell dialog. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) och regeringens skri- velse om demokratibistånd Frihet från förtryck (Skr. 2008/09:11) har regeringen framhållit att stor vikt bör läggas vid fördju- pad samverkan mellan aktörer inom kultur- respektive utrikespolitiska områden, framförallt utvecklingspolitik men även handelspolitik och Sverigefrämjande. I länder där utvecklingssamarbete sker bör olika vägar att effektivisera och kvalitetssäkra insatserna inom kulturbiståndet prövas, främst inom ramen för regeringens arbete med samarbetsstrategi. Politiken för global utveckling (PGU) och dess övergripande mål, att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor, innefattar två perspektiv: rättighetsperspektivet och de fattigas perspektiv. Möjlighet för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor handlar också om att ha tillgång till makt över sitt eget sätt att uttrycka sig, valfrihet och säkerhet. Kultur och medier spelar en viktig roll i utvecklingen av ett demokratiskt samhällsstyre, främjandet av en demokratisk kultur och stärkandet av det civila samhället. I skrivelsen politik för global utveckling (Skr.2007/08:89) redovisar reger- ingen uppnådda resultat samt aviserar en nystart för politiken för global utveckling. I skrivelsen understryks sambandet mellan yttrandefrihet och kampen mot fattigdom och för ökad respekt för ekonomiska, sociala och Inom pågår ett beredningsarbete för att ytterligare utveckla PGU och nästa resultatredovisning beräknas Frågeställningar och strukturer i internationella fora och Den internationella utvecklingen inom olika politikområden påverkar kulturlivet i såväl som andra länder. Allt flera frågor är av intresse att behandla i internationella sammanhang, därför att de påver- kande faktorerna och frågeställningarna ofta är likartade eller jämförbara. De internationella organisationer som påverkar kulturlivet blir därför av allt större betydelse. I det följande beskrivs några av dessa organisationer där kulturrelaterade frågor ofta finns på dagordningen och där det är viktigt att aktivt påverkar utvecklingen. Det kan handla om gemensamma normer (t ex konventioner) eller regelverk, gemensamma stödsystem eller informationsutbyte och nätverksbygge EU:s arbete med kulturfrågor 2007-2010 Kulturarbetet inom EU grundar sig på artikel 151 om kulturverksamhet. Beslut enligt denna artikel kräver enhällighet. föreslås att kvalificerad majoritet ska gälla även för denna artikel. Mot bakgrund av de tydliga begränsningar som anges för överstatlighet på kulturområdet i är de insatser som beslutas huvudsak- ligen stödjande och kompletterande till den nationella politiken. Mot denna bakgrund påbörjades ett samarbete inom ramen för den så kallade öppna samordningsmetoden, vilket innebär att medlems- staterna tillsammans sätter upp gemensamma mål, kvantitativa och kvalitativa indikatorer och riktmärken samt beslutar om regelbunden rapportering och fastställer bästa metoder. har kulturområdet ägnats särskilt intresse inom EU och EU har höjt sina ambitioner inom detta område som annars i huvudsak präglas av nationella beslut och mellanstatligt samarbete. Som ett tecken på kulturens ökade betydelse, antog EU:s kulturministrar vid rådsmötet slutsatser om En europeisk dagordning för kultur. Tre områden fastslogs som prioriterade för det fortsatta arbetet: 1.Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog 2.Främjande av kultur som förutsättning för kreativitet 3.Kultur som fundamental beståndsdel i de internationella relatio- nerna. I en bilaga till rådsslutsatserna fastslås fem områden som arbetet inom den öppna samordningsmetoden ska fokusera på, nämligen: -förbättring av rörligheten över gränserna för kulturskapare, -främjande av tillgången till kultur, -främjande av kulturstatistik, -främjande av potentialen hos de kulturella och kreativa näringarna, inte minst för små och medelstora företag och -främjande och implementering av för kulturell mångfald. antog kulturministrarna en arbetsplan gällande 2008- 2010 med konkreta åtgärder som planeras inom nämnda fem områden. De frågor som ingår i kulturministrarnas ovan nämnda arbetsplan är samtliga av intresse för kulturpolitik. kan sannolikt bidra med erfarenheter i den europeiska diskussionen som ett europaperspektiv i dessa frågor kan ge en god bakgrund för den nationella politiken. I det övergripande programmet för triosamarbetet mellan , och som gäller betonas arbetet med ungas tillgång till kultur, digitalisering och skydd av kulturarvet, kulturella näringar och konstnärernas villkor. övergripande ordförandeskapsmotto på kultur och medie- området är Den kreativa generationen. Fokus är barn och ungas till- gång till kultur och deras möjligheter till kreativitet. Målet är att belysa olika sätt att främja en kreativ generation nationellt och på EU-nivå och därigenom bidra till ett demokratiskt, öppet och ekonomiskt fram- gångsrikt . ska göra detta genom att presentera ett förslag till slutsatser med ambitionen att dessa antas i rådet . Arbetet understöddes genom en kultur- och mediekonferens med titeln kreativ generation barn och unga i det nya kultur- och medie- landskapet som genomfördes i . kommer även att hantera rekommendation om mediekompetens som väntas . Under det svenska ordförandeskapet ordnar även myndigheter konfe- renser på olika teman. Genom uppdrag till kommer att uppmärksamma på arkitekturens roll för en hållbar utveckling och stadsplanering. Detta kommer att ske genom en konferens på detta tema som anordnas . Inom ramen för det svenska ordförandeskapet kommer digitalisering och tillgängliggörande av kulturarvet att diskuteras genom att Riks- arkivet i samarbete med Kungl. anordnar en konferens . Slutsatserna från konferensen kommer att vara ett bidrag till det fortsatta arbetet inom EU med digitalisering och det digi- tala Europeana. Kulturens roll i andra samhällsområden kommer bl.a. att återspeglas i konferens och drivkrafter som äger Den största delen av det internationella ekonomiska stödet till svenskt kulturliv kommer från . lingen och redovisar stödets omfattning. var stödet till projekt med kultur- Strukturfonderna har haft stor betydelse för finansieringen av kulturen i de berörda länderna och områdena. Det löpande EU-arbetet på kulturområdet domineras av ramprogrammet för kultur (Kultur 2007-2013). Det omfattar alla konst- och kulturom- och är så kallade Contact points för programmet, vilket innebär att de ska ge stöd och service till det svenska kulturlivet i fråga om ansökningar. organisationer fått ta del av totalt i stöd. delaktigheten i EU:s kulturprogram är begränsad men stabil sett till ett antal år tillbaka. EU:s stödprogram MEDIA 2007 ger stöd till den europeiska audio- Fokus för MEDIA 2007 är att stärka kultu- rella mångfald och bevara dess filmarv, att öka spridningen av europeisk film, tv och interaktiva medier innanför och utanför EU samt att stärka konkurrenskraften hos den europeiska audiovisuella industrin Pro- till svenska projekt. Kulturen i EU:s externa relationer Inom EU har det skett en generell ambitionshöjning när det gäller kultu- rens roll i de externa relationerna. Det finns som prioritering i rådsreso- lutionen om en europeisk agenda för kultur (se ovan) och uppföljningen av resolutionen i rådets handlingsplan . missionen har konstaterat att kulturfrågor nu är en substantiell och strate- gisk del av gemenskapspolitiken och att även andra generaldirektorat EU:s generaldirektorat för de externa relationerna har exempelvis före- slagit att de möten som hålls om kultur, inom ramen för utrikesministe- rierna kan innehålla mer strategiska diskussioner med de ministerier som är ansvariga för kulturfrågor. Detta för att närmare knyta an till den poli- tiska agendan i rådet inom i huvudsak tre huvudlinjer; utveckla soft power diplomacy, integrera kultur i biståndspolitiken samt rollen för lokala och regionala myndigheter i EU:s kulturella relationer. Kulturens betydelse för biståndssamarbetet var tema för ett så kallat kollokvium som berörda generaldirektorat inom Europeiska kommissio- nen ordnade i . Deltagare var konstnärer, kulturentreprenörer och politiker. Kollokviet blev en bred manifestation för kulturens grundläggande roll i arbetet med biståndsfrågor med utvecklingsländerna och en deklaration om kultursamarbetet antogs med syfte att lyfta kultursektorns roll för utvecklingen och att ge konkreta förslag inför kommande strategiarbete. Som ett av de 30 första länderna har ratificerat konven- tion om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. Sammantaget har 98 () länder nu ratificerat. Konventionen har redan kommit att bli en central plattform för internationellt agerande och förhållningssätt avseende kulturell mångfald. Vissa delar av konven- tionen gränsar mot andra områden, bl.a. den internationella handeln, något som gjort den extra intressant för aktörer utanför det traditionella kulturområdet. Syftet med konventionen är att tydliggöra hur det internationella sam- fundet globalt bör skydda och främja den kulturella mångfalden. Kon- ventionen befäster rätten att föra en nationell kulturpolitik till stöd för en kulturell mångfald. Den erkänner kulturella varor och tjänsters speciella natur med både ett kulturellt och ekonomiskt värde. Den syftar vidare till att öka den interkulturella dialogen och det internationella kulturutbytet. I och med att Europeiska gemenskapen också är part till konventionen (utöver alla enskilda medlemsstater i EU) kan EU som enhet lättare driva sitt engagemang. Utvecklingsländerna ges ett särskild fokus bl.a. genom en särskild fond för arbete i konventionens anda och stöd till utveckling av nationella kulturpolicies. Konventionen får således också en solidaritetsaspekt, vilket ligger helt inom ramarna för den svenska politiken för utveckling (PGU). konvention om skydd för världens natur och kulturarv har ratificerats av 186 medlemsstater, vilket gör den till ett av de mest världsomfattande legala instrumenten. har förstärkt sina insatser för konventionen och är invald i . Vid världsarvsmöte valdes , tillsammans med och , till vice ordförande vid nästa världsarvsmöte i . konvention om skydd av det immateriella kulturarvet har fått stor betydelse för länder där det immateriella kulturarvet är hotat och har också, sedan tillkomsten, bidragit till en breddning av kulturarvsbe- greppet så att det kan förstås i ett vidare perspektiv. bereder en kommande ratificering av konventionen. En svensk ratificering kan ses dels som en solidarisk handling mot länder vars immateriella kulturarv är hotat, dels som ett led i en vidgad helhetssyn på kulturarvet med dess materiella och immateriella världen. I CDPATEP, för kulturarv och landskapsfrågor, sker ett tvärsektoriellt arbete mot bakgrund av den nya ramkonventionen för kulturarvet, The Framework Convention on the Value of Cultural Heritage for Society. Bland andra insatser för kulturarvet kan nämnas RAÄ:s medverkan i projekten och HEREIN, som syftar till att öka och underlätta kontakterna mellan kulturarvsinsti- I CDCULT, för kulturfrågor, är arbetet främst inriktat på utvecklingen av kulturpolicies och det fortsatta arbetet mot bakgrund av den framtagna vitboken om interkulturell dialog. Det nordiska regeringssamarbetet på kultur- och medieområdet omfattar (2009) . Av detta bidrar med drygt 30 har det nordiska kultursamarbetet gått igenom en stor strukturförändring i syfte att skapa mer flexibilitet och öppenhet för nya arbetsformer, samt att bättre kunna svara mot de behov som kulturlivet i har, både nationellt och internationellt.