prop · GX034 · 2009-09-16 00:00:00 — Förslaget behandlas i avsnitten 4.1 och 4.7.4. Paragrafen, som är ny, reglerar minskning av semesterersättning med förskotterad semesterlön. Detta förhållande reglerades tidigare i 29 § tredje stycket, och har flyttats över i sak oförändrat, endast med några redaktionella ändringar. Förslaget behandlas i avsnitt 4.1. Paragrafen är i sak densamma som tidigare, endast med några redaktio- nella ändringar. Förslaget behandlas i avsnitt 4.1. I paragrafen, som är ny, anges att om en arbetstagare utför arbete under sådana förhållanden att det inte kan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet är ordnat, s.k. okontrollerade arbetstagare, får av- talas om avvikelse från lagens bestämmelser om förläggning av semesterledighet i 915 §§. Sådan avvikelse får inte innebära en in- skränkning i arbetstagarens rätt att ta ut , eller det mindre antal semesterdagar som arbetstagaren har rätt till varje semesterår. Okontrollerade arbetstagare reglerades tidigare i den nu upphävda 27 §. De har , till skillnad från tidigare, rätt till semesterledighet på samma sätt som övriga arbetstagare. Eftersom arbetsgivaren inte kan övervaka dessa arbetstagare kan det emellertid vara svårt för en arbets- givare att se till att arbetstagaren förlägger sin semester på det sätt som föreskrivs i semesterlagen. Det anges därför i paragrafen att reglerna om förläggning av semesterledighet i lagen är dispositiva för denna grupp av arbetstagare. Det avgörande för paragrafens tillämpning är att arbets- tagaren är okontrollerad. Det är inte möjligt att avvika från reglerna om ledighetens förläggning enbart på den grunden att en arbetstagare utför Prop. 2009/10:4 arbete i sitt hem. Lagrådet menar att den kritiska betydelse i vilken adjektivet okontrol- lerad oftast används gör det olämpligt att använda ordet i rubriken till 30 a §. Lagrådet föreslår att begreppet okontrollerad ersätts med oöver- vakad i rubriken. Regeringen vill framhålla att begreppet okontrollerad arbetstagare är väl etablerat inom arbetsrätten, se bl.a. proposition 1976/77:90 s. 153. Med hänsyn härtill samt att adjektiven okontrollerad och oövervakad i det närmaste är synonyma menar regeringen att vinsten av att föra in ett nytt begrepp inte framstår som tillräckligt stor. Regeringen avstår därför från att följa Lagrådets förslag i den delen. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. Paragrafen är ny. I första stycket anges att om det innan en anställning har upphört står klart att en ny anställning mellan parterna kommer att påbörjas i nära anslutning till den tidigare, ska anställningarna i semesterhänseende räknas som en anställning. Att anställningar löper i nära anslutning till varandra innebär att uppe- hållet endast är högst . Av andra stycket framgår att en tillämpning av första stycket förut- sätter att den intjänade semesterledigheten inte redan har lagts ut, att semesterersättning inte redan har utbetalats och att arbetstagaren har för- klarat att intjänade semesterförmåner ska överföras till den nya anställ- ningen. Bestämmelsen syftar till att underlätta den praktiska tillämpningen av semesterlagen i de fall en arbetstagare har flera på varandra följande tidsbegränsade anställningar hos samma arbetsgivare. Bestämmelsen är tvingande till arbetstagarens förmån men förutsätter att arbetstagaren har förklarat att semesterförmånerna ska föras över till nästa anställning. Förslaget behandlas i avsnitt 4.9. Paragrafen är i sak oförändrad, endast med redaktionella ändringar. Förslaget behandlas i avsnitt 4.1. Paragrafen är i sak oförändrad, endast med några redaktionella ändringar. Förslaget behandlas i avsnitt 4.1. Lagändringarna träder i kraft . De nya bestämmelserna om semesterlönegrundande frånvaro på grund av sjukdom eller arbets- skada tillämpas på frånvaroperioder som påbörjats efter ikraftträdandet. För den som är frånvarande från arbetet på grund av sjukdom eller arbetsskada på deltid gäller dock de nya bestämmelserna från lagens Prop. 2009/10:4 ikraftträdande. Detta innebär att en arbetstagare som vid ikraftträdandet är sjukskriven på heltid fortfarande kan tjäna in semester per intjänandeår tills frånvaron pågått i två hela intjänandeår utan annat uppehåll än i en följd. För en arbetstagare som är sjukskriven på deltid vid lagens ikraftträdande tillämpas dock de nya reglerna. Det inne- bär att en arbetstagare som vid lagens ikraftträdande är sjukskriven på deltid, tjänar in semester i ett helt in- tjänandeår. Om en sådan arbetstagare blir frisk görs således en bedömning enligt de nya reglerna vilket innebär att rätten att tjäna in semester under frånvaron har upphört om frånvaron redan pågått ett helt intjänandeår. En arbetstagare är pågående sjukskriven på halvtid från och är fortfarande sjukskriven i samma omfattning när semester ska läggas ut . Eftersom frånvaron pågått i ett helt in- tjänandeår har arbetstagaren inte tjänat in semester under intjänandeåret till . Arbetstagaren har då endast tjänat in semester i förhållande till sin faktiskt arbetade tid. 8.2Förslaget till lag om ändring i arbetsrättslig bered- skapslag (1987:1262) Punkt 4 i bilagan till arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) I bestämmelsen har följdändringar skett med anledning av ny lydelse i semesterlagen. Förslaget behandlas i avsnitt 4.11. I bestämmelsen har följdändringar skett med anledning av ny lydelse i semesterlagen. Förslaget behandlas i avsnitt 4.11. I bestämmelsen har följdändringar skett med anledning av ny lydelse i semesterlagen. Förslaget behandlas i avsnitt 4.11. 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1963:115) om Prop. 2009/10:4 förlängd semester för vissa arbetstagare med radiolo- I bestämmelsen har följdändringar skett med anledning av ny lydelse i semesterlagen. Förslaget behandlas i avsnitt 4.11. I bestämmelsen har följdändringar skett med anledning av ny lydelse i semesterlagen. Förslaget behandlas i avsnitt 4.11. I bestämmelsen har följdändringar skett med anledning av ny lydelse i semesterlagen. Förslaget behandlas i avsnitt 4.11. 8.4Förslaget till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) Ändringen innebär att tredje punkten hänvisar till det kodifierade och rådets direktiv /94/EG av om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens. Det kodi- fierade direktivet innehåller inte några materiella ändringar i förhållande till vad som gällde enligt tidigare direktiv. Ändringen i paragrafen med- för alltså inte någon ändring utöver att den upplyser om vilket bakom- liggande direktiv som är gällande i detta avseende. Förslaget behandlas i avsnitt 5. Sammanfattning av betänkandet Enklare semester- regler (SOU 2008:95) Utgångspunkten är att semesterlagens systematik och struktur bibehålles. Systemet med att semesteråret ska föregås av ett intjänandeår kvarstår. De förändringar som föreslås sker inom ramen för den nuvarande lagen och inte genom en helt ny semesterlag. Utredningen har övervägt förändringar rörande beräkningen av betalda semesterdagar, men har stannat för att inte föreslå några sådana. De nu- varande reglerna har inte bedömts vara särskilt komplicerade. Det införs en ny regel för att beräkna semesterlön, sammalöneregeln. Den bygger på att arbetstagaren under semestern ska ha sin vanliga lön samt ett tillägg. Den nuvarande procentregeln behålls i förenklad form. Förslaget innebär att sammalöneregeln ska vara huvudregel och tillämpas i de flesta fall. I vissa situationer ska dock procentregeln tillämpas. Semesterlön beräknas enligt sammalöneregeln för arbetstagare som har fast lön beräknad eller , t.ex. månadslön. Den löpande vecko- eller månadslönen utgår under semestern precis på samma sätt som om arbetstagaren hade arbetat. Detta gäller även fasta lönetillägg. Till detta kommer ett semestertillägg. Syftet med semestertillägget är att uppväga den överkompensation som en tillämpning av procentregeln innebär. Semestertillägget utgår per semesterdag och är av veckolönen eller av månadslönen. Innan beräkning sker ska eventuella fasta lönetillägg läggas till vecko- eller månadslönen. Beräk- ningen av tillägget sker på samma sätt som i de flesta kollektivavtal. Det är således ett redan etablerat system som införs i lagen. Tillämpas sammalöneregeln och arbetstagaren även har rörliga löne- delar, t.ex. övertidsersättning, beräknas semesterlön på dessa till av de sammanlagda rörliga lönedelarna under semesteråret. Denna del av semesterlönen betalas vid semesterårets utgång medan semesterlönen i övrigt utges i samband med semestern. Vid tillämpningen av sammalöneregeln behöver ingen särskild semesterlöneberäkning göras om arbetstagaren endast har frånvaro som är semesterlönegrundande, vilket är det vanliga. Sammalöneregeln inne- bär således att semesterlön i de allra flesta fall kan beräknas på ett mycket enkelt och begripligt sätt. Vid mera komplicerade frånvaro- mönster ska procentregeln tillämpas. För att undvika tvister och uppnå flexibilitet ges arbetsgivaren rätt att, även om sammalöneregeln i och för sig är tillämplig, välja att i stället beräkna semesterlön enligt procentregeln. Procentregeln bibehålls i förenklad form och ska tillämpas om arbets- tagaren har timlön eller rörlig lön, t.ex. prestationslön, eller regelbundet har både fast och rörlig lön, och den rörlig lönen utgör en betydande del av den sammanlagda lönen. I annat fall skulle arbetstagaren inte komma upp till normal inkomststandard under semestern. Procentregeln ska vidare tillämpas vid vissa fall av ändrad sysselsättningsgrad och frånvaro som inte är semesterlönegrundande under intjänandeåret. Skälen är att inte i onödan komplicera sammalöneregeln samt att se till att semester- lönen motsvarar arbetstagarens arbetstidsomfattning under intjänande- året. Ingen semesterlön vare sig för sparad eller ordinarie semester ingår i beräkningsunderlaget. Vidare har underlaget för beräkning av semesterlön för frånvaro som är semesterlönegrundande förenklats. Den särskilda beräkningsgrunden för semesterlön för sparad semester avskaffas. Sådan semesterlön beräknas istället på samma sätt som semesterlön för ordinarie semester. Härigenom uppnås en väsentligt enklare hantering. Skillnaden i beräkning av semesterlön och semesterersättning för arbetstagare med fri kost avskaffas. Ersättning utgår endast för de faktiska semesterdagarna, inte under eventuella arbetsfria dagar under semesterledigheten, vid beräkning av både semesterlön och semester- ersättning. Det klargörs att arbetstagare som arbetar oregelbundet eller deltid ska ha rätt till lika lång semesterledighet som arbetstagare med en ordinarie arbetstidsomfattning. Rätten till intjänande av semesterlön under viss typ av civilplikt och repetitionstjänstgöring avskaffas. All semesterlönegrundande frånvaro med undantag för arbetsskada summeras och ger rätt till semester- intjänande under sammanlagt per intjänandeår. Även dag med frånvaro på deltid inräknas i de . De olika tidsgränserna som var knutna till de olika ledighets- orsakerna avskaffas, så även kopplingen till barnet som tidigare fanns vid föräldraledighet. En arbetsgivare får därmed en förutsebarhet. I normal- fallet blir aldrig semesterlönegrundande per intjänandeår. Den längsta tidsrymd under vilken oavbruten frånvaro ger rätt till semesterintjänande halveras från två till ett intjänandeår. Semester- intjänandet upphör om arbetstagaren varit frånvarande ett helt in- tjänandeår utan annat avbrott i frånvaron än i en följd. Vid tillämpningen av ettårsgränsen beräknas dock frånvaro på grund av sjuk- dom och arbetsskada för sig och annan frånvaro för sig. En ny regel införs om att endast de betalda semesterdagar som över- stiger 25, ska ersättas med kontant ersättning, semesterlön, om semestern inte har kunnat läggas ut . Regeln medför att en arbetstagare som är frånvarande från arbetet kan få en årlig sammanhängande semester när arbetstagaren återgår i arbete. Detta är ett förtydligande av vad som redan gäller men som inte har framgått av lagtexten. är det ett sätt att se till att syftet med semester, nämligen vila och rekreation, uppfylls i högre grad . Det sist- nämnda ligger också i linje med EG-rätten. I linje med semesterns ovannämnda syfte ska en arbetstagare under vissa förutsättningar kunna föra över semesterförmåner från en anställ- ning till en annan hos samma arbetsgivare. Detta gäller om arbetstagaren får en ny anställning i nära anslutning till att den föregående anställ- ningen avslutats. Härigenom underlättas för tidsbegränsat anställda att få semester. Även detta bidrar till att de krav som följer av EG-rätten upp- fylls. Arbetstagare med mycket korta anställningar får rätt till semester- ledighet. Det tidigare undantaget för dessa kategorier upphävs. Även presumtionen om att semesterersättning ingår i lönen avskaffas. till ändringarna är en anpassning till EG-rätten. Det är dock möjligt för en arbetsgivare att träffa avtal med en arbetstagare om att semester inte ska läggas ut om anställningen är kortare än och inte varar . Särregleringen för okontrollerade och hemarbetande arbetstagare av- skaffas. Dessa får rätt till semester på samma sätt som andra arbetstagare. På grund av arbetsgivarens svårighet att övervaka dessa arbetstagare görs reglerna om förläggning av semesterledighet dispositiva under förut- sättning att arbetstagaren får . Det avgörande för detta undantag är just att arbetstagaren inte står under arbetsgivarens kontroll. Att arbetet utförs hemmet har inte längre någon självständig betydelse. Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs om semesterlagen dels att 23 och 27 §§ ska upphöra att gälla, dels att 122, 2426, 2831 och 33 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 4, 9 och 31 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas elva nya paragrafer 2 a, 3 a, 11 a, 12 a, 12 b, 16 a, 16 b, 26 a, 29 a, 30 a och 30 b §§, samt nya rubriker närmast före 1, 2, 2 a, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 16 a, 16 b, 17, 18, 19, 20, 22, 26, 26 a, 30 och 30 b §§, samt två nya rubriker närmast före 3 a och 30 a §§ av följande lydelse. Arbetstagare har rätt till semesterförmåner enligt denna lag. Sådana förmåner är semesterledighet, semesterlön och semesterersättning. Om förlängd semesterledighet finns bestämmelser i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radio- logiskt arbete. Avtal är ogiltigt i den mån det innebär att arbetstagares rättighe- ter enligt denna lag upphäves eller inskränkes. Detta gäller dock ej, om annat framgår av lagen. Avvikelse från 3, 9, 11, 16, 22, 23, 26, 29 och 30 §§ får göras med stöd av kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av organisation som är att anse som central arbetstagar- organisation enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Arbetsgivare, som är bunden av sådant kollektivavtal, av kollektivavtal i fråga som avses i 5 § andra stycket eller av kollek- tivavtal om avvikelse från 12, 19, Ett avtal som innebär att arbets- tagares rättigheter enligt denna lag inskränks är ogiltigt i den delen. Detta gäller dock inte, om annat framgår av lagen. 20 eller 21 §, får i angivna hän- seenden tillämpa avtalet även på arbetstagare som ej är medlem av den avtalsslutande arbetstagar- organisationen, under förutsätt- ning att arbetstagaren syssel- sättes i arbete som avses med avtalet och ej omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal. Särskilt om överenskommelser i kollektivavtal Genom kollektivavtal får över- enskommelse träffas i de avseen- den som framgår av 5 § andra stycket, 12, 12 b, 19, 20, 21 och 30 a §§. Med stöd av kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av organisation som är att anse som central arbetstagarorganisation enligt lagen (1976:580) om medbestäm- mande i arbetslivet får avvikelse göras från 3, 3 a, 9, 11 a, 16, 16 a, 16 b, 22, 26, 29, 29 a, och 30 §§. Arbetsgivare, som är bunden av sådant kollektivavtal som anges i första och andra styckena får tillämpa avtalet även på arbets- tagare som inte är medlem av den avtalsslutande arbetstagarorgani- sationen, under förutsättning att arbetstagaren sysselsättes i arbete som avses med avtalet och inte omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal. Med semesterår avses tiden till och med påföljande år. närmast före ett semesterår kallas intjänandeår. Såsom semesterledighet skall anses ledighet enstaka semester- dagar och period av semesterdagar jämte i 9 § angivna arbetsfria dagar, vilken börjar och slutar med semesterdag. Vad som avses med semester- ledighet och semesterdag I ledigheten ingår enstaka semesterdagar och period av semesterdagar, inklusive arbets- fria dagar, vilken börjar och slutar med semesterdag. räknas inte som semesterdagar annat än i fall som avses i 9 § andra stycket. Med söndag jämställs allmän helgdag samt , och nyårsafton. Rätt till semesterledighet och Rätt till semesterledighet semesterlön Arbetstagare har rätt till tjugo- varje se- mesterår utom i fall som avses i 5 och 27 §§. Under semesterledighet skall arbetstagare ha semesterlön i den mån han har tjänat in sådan under intjänandeåret. Arbetstagare får avstå från rätt till semesterledighet som ej är förenad med semesterlön. Arbetstagare har rätt till tjugo- varje se- mesterår utom i fall som avses i 5 §. Under semesterledighet ska arbetstagare ha semesterlön i den mån sådan har tjänats in enligt 7 §. Arbetstagare får avstå från rätt till semesterledighet som inte är förenad med semesterlön. Under det semesterår då arbetstagare anställes har han rätt , om anställ- ningen börjar efter . Anställes arbetstagare för arbete, som avses pågå högst och omfatta högst , och varar arbetet ej Under det semesterår anställ- ningen påbörjas har arbetstagaren rätt , om anställningen börjar efter . Om en anställning avses pågå och inte varar får avtalas att , saknar arbetstagaren rätt till semesterledighet. Ifråga om arbetstagare som i annat fall anställes för begränsad tid får avtalas, att arbetstagaren ej skall ha rätt till semesterledighet. Vad nu sagts gäller ej, om anställ- ningsavtalet avser eller anställ- ningen varar än . Saknar arbetstagaren i fall som avses i detta stycke rätt till semesterledighet, äger han rätt till semesterersättning för anställ- ningstiden hos arbetsgivaren. Har arbetstagare rätt till semesterersättning enligt andra stycket, skall vederlag för arbete, som har avsetts pågå högst och omfatta högst , förutsättas inbegripa semesterersättning, om ej annat framgår av omständigheterna. Om förlängd semesterledighet finns bestämmelser i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radio- logiskt arbete. semesterledighet inte ska läggas ut. I sådant fall har arbetstagaren rätt till semesterersättning. Arbetstagare som byter anställ- ning har rätt till semesterledighet i den nya anställningen endast i den mån han icke redan har fått sådan ledighet. Arbetstagare som byter anställ- ning har rätt till semesterledighet i den nya anställningen endast i den mån sådan ledighet inte redan har utgått i den tidigare anställningen. Beräkning av antal semesterdagar med semesterlön Semesterdagar med semesterlön utgör så stort antal av semester- dagarna enligt 4 § som svarar mot den del av intjänandeåret, under vilken arbetstagaren har innehaft anställning hos arbetsgivaren. Arbetsdag då arbetstagaren har Semesterdagar med semesterlön utgör så stort antal av som svarar mot den del av intjänandeåret, under vilken arbetstagaren har varit anställd hos arbetsgivaren. varit frånvarande utan lön inräknas Arbetsdag då arbetstagaren har i anställningstiden endast om fråga varit helt frånvarande från arbetet har varit om semesterledighet, inräknas inte i anställningstiden. ledighet på grund av permittering Frånvaro som beror på semester- eller ledighet som enligt 17 § är ledighet, ledighet som är se- mesterlönegrundande enligt 17 § eller ledighet på grund av permit- tering inräknas i anställnings- Infaller arbetsfri dag utan lön under sådan frånvaroperiod, inräknas även den i anställnings- Vid beräkning enligt första och andra styckena anges del av intjänan- deåret i antal dagar. Uppstår vid beräkning av antalet semesterdagar med semesterlön brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Av semesterdagar som utlägges under visst semesterår skall, om ej annat avtalas, dagar som är för- enade med semesterlön utgå först. Besked om uttag av semesterdagar utan semesterlön Arbetstagare är skyldig att på begäran lämna arbetsgivaren be- sked i vad mån han önskar få ut semesterledighet, som ej är för- utan semesterlön ska läggas ut enad med semesterlön, eller avstå eller i vilken omfattning arbets- från sådan ledighet. tagaren önskar avstå från sådan ver ej lämnas innan arbetstagaren har fått veta, hur många semester- dagar utan lön han har eller kan meddelat hur många semester- beräknas få rätt till. dagar utan lön arbetstagaren har Har semesterledighet utan lön eller kan beräknas få rätt till. lagts ut med anledning av arbets- lagts ut med anledning av arbets- tagarens besked enligt första stycket, får arbetstagaren ej senare avstå från ledigheten utom i fall senare avstå från ledigheten utom som avses i 13 §. vid permittering enligt 13 §. arbetar lördag eller söndag eller båda , har vid se- annat än i fall som avses i tredje mesterledighet som omfattar minst rätt till ledighet mot- svarande tid av veckoslut dels dagar har arbetstagaren rätt till slut såväl före som efter denna, om inte särskilda skäl talar emot. fall som avses i detta stycke arbetstagaren ledighet av mot- som inte är lördag eller söndag, och infaller den under semester- Vid semesterledighet som om- kortare än och arbets- tagaren är ledig lördag eller sön- eller söndag eller båda dessa dag, som annars skulle ha utgjort dagar, rätt till ledighet mot- arbetsdag, räknas sådan dag som svarande tid av veckoslut dels Arbetsfri dag ska då under semesterledigheten och dels inte anses som semesterdag. eller söndag, som annars skulle ha semester- ledigheten minst 19 utgjort arbetsdag, och är fråga om dagar och föranleder ej särskilda skäl annat, har arbetstagaren rätt anges i andra stycket, räknas Arbetsfri dag skall då ej anses som som efter denna. fall som avses i detta stycke arbetstagaren ledighet av mot- som ej är lördag eller söndag, och infaller den under semester- Med söndag jämställes helgdag samt påskafton, pingstafton, mid- sommar afton, och nyårs- afton. Beträffande förläggningen av annan semesterledighet ska arbetsgivaren samråda med arbetstagaren, om förhandling med dennes organisation inte har ägt rum.Om överenskommelse inte nås om semesterledighetens förlägg- ningMellan parter som träffar kollektivavtal om löner och all- männa anställningsvillkor bör, om arbetstagarparten begär det, även träffas kollektivavtal om med- bestämmanderätt för arbetstagarna i frågor som rör förläggningen av semesterledighet. I fråga om arbetstagare för vilken sådant avtal inte har träffats gäller bestämmel- serna i andra och tredje stycket.Vad som föreskrivs om arbets- givares förhandlingsskyldighet i 11 § lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet ska tillämpas på motsvarande sätt beträffande förläggningen av sådan semesterledighet som avses i 12 §. Om arbetstagaren inte företräds av förhandlingsberättigad organisation eller om sådan organisation inte önskar förhandla, ska arbetsgivaren samråda med arbetstagaren om ledighetens för- läggning. Förläggning av semesterledighet Medbestämmande och samråd om 10 § Mellan parter som träffar kollektivavtal om löner och all- männa anställningsvillkor bör, om arbetstagarparten begär det, även träffas kollektivavtal om med- bestämmanderätt för arbetstagarna i frågor som avser förläggningen av semesterledighet. I fråga om arbetstagare för vilken sådant avtal ej träffats, skall gälla vad som föreskrives i andra och tredje styckena.