prop · GX031d26 · 2009-09-21 00:00:00 — Allmänna bidrag till 25 kommuner 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Allmänna bidrag till kommuner ............................................................................ 2.4.1Positivt resultat för sektorn men en försämring jämfört med God ekonomisk hushållning och balanskravet ................................... Konsumtion och fördelning av kostnader för verksamheten............. Kommunernas och landstingens prognoser ......................... Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting...... 2.4.6Äldreanslag 2009 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner 2.4.7Äldreanslag 2006 48:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och 2.5.1Ytterligare medel tillförs, men fortsatt effektivisering Kommunsektorns finansiella utveckling ............... 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ................................................. 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader............................... 2.6.31:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ....... Härledning av ramnivån 20102012 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Kommunsektorns skatteunderlag 20082012 ......................................................... Kommunsektorns finanser 20082012 .................................................................... Anslagsutveckling för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ................................. Tillskott, ekonomiska regleringar m.m., anslag 1:1 Kommunalekonomisk Bidrag och avgifter inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning.............. Härledning av anslagsnivån 20102012 för 1:1 Kommunalekonomisk Anslagsutveckling för 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader............... 2.10 Härledning av anslagsnivån 20102012 för 1:2 Statligt utjämningsbidrag 2.11 Anslagsutveckling för 1:3 Bidrag till organisationer inom det 2.12 Härledning av anslagsnivån 20102012 för 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området .......................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Resultat före extraordinära poster........................................................................... Andel kommuner respektive landsting med positiva resultat................................ Demografiskt betingad förändring av konsumtionen uppdelad på Fördelning av kommunernas kostnader för verksamheten 2008 .......................... Fördelning av landstingens kostnader för verksamheten 2008.............................. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar tre anslag samt två äldreanslag. Inom ramen för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning redovisas flera olika bidrag och avgifter (se avsnitt 2.6.1). Inom utgiftsområdet ingår också anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader (se avsnitt 2.6.2). Med LSS-kostnader avses kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och lagen (1993:389) om Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader). I utgiftsområdet ingår även anslaget 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området (se avsnitt 2.6.3) Inom utgiftsområdet finns även två äldreanslag, 2009 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting (se avsnitt 2.4.6) samt 2006 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (se avsnitt 2.4.7). Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1:3 Bidrag till organisationer inom det 2009 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och 2006 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Förändring av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Jämfört med budgetpropositionen påverkas utgiftsområdets ram 2010 av att tillfälligt tillförs anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning . Ramen ökas också med som en kompensation för minskade skatteintäkter till följd av höjningen av grundavdraget för pensionärer (se avsnitt 2.6.1). Därutöver tillkommer ekonomiska regleringar och andra förändringar som netto ökar nivån med (se avsnitt 2.6.1 och 2.6.2). beräknas nivån att öka ytterligare med . beräknas ramen minska med , i huvudsak till följd av en ekonomisk reglering avseende gymnasieskolan (se avsnitt 2.6.1). Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. har ramen för utgiftsområdet ökat till följd av det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting som , efter förslag proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311) beslutat. Stödet redovisas på äldreanslaget 2009 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting. Utöver detta föreslår regeringen i hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2) att stödet ökar ytterligare (se tabell 2.1). Stödet uppgår därmed till totalt och utbetalas (se avsnitt 2.4.6). Jämfört med budgetpropositionen inklusive proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, 2008/09:311) och hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2), minskas ramen 2010 för utgiftsområdet med i förhållande till nivån 2009. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Regeringen överlämnade skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2008/09:102) till . I skrivelsen redovisas översiktligt hur ekonomin och verksamheterna i kommuner och landsting har utvecklats . Nedan redovisas utvalda delar av skrivelsen som i vissa fall har uppdaterats och bearbetats med senare tillgängliga uppgifter. Därutöver redovisas i detta avsnitt kommunernas och landstingens prognoser , kommunernas och landstingens ersättning för viss mervärdesskatt samt de två äldreanslag som finns inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. 2.4.1Positivt resultat för sektorn men en försämring jämfört med Resultatet före extraordinära poster uppgick till för kommunsektorn som helhet, vilket var en försämring med jämfört med . Resultatförsämringen berodde dels på att kostnaderna ökade mer än skatteintäkterna, dels på nedskrivningar av värdet på finansiella tillgångar. Diagram 2.1 Resultat före extraordinära poster Källor: och Kommuner och Landsting. Andelen kommuner som uppvisade positiva resultat sjönk från 2008. Även andelen landsting med positiva resultat sjönk, från (se diagram 2.2). Diagram 2.2 Andel kommuner respektive landsting med positiva resultat Källor: och Kommuner och Landsting. Den genomsnittliga skattesatsen sänktes 2008 till den lägsta nivån . Den genomsnittliga skattesatsen uppgick till , vilket var en minskning jämfört med . Antalet sysselsatta i den kommunala sektorn minskade , vilket motsvarade 21 000 personer. Fler anställda arbetade heltid. Antalet privat anställda inom vård, omsorg och skola ökade med 9 000 personer . En förklaring till minskningen av antalet sysselsatta i kommuner och landsting är att en ökad andel av den verksamhet som är kommunalt finansierad bedrivs av andra utförare än kommuner och landsting. En stor andel köp av verksamhet förekommer inom 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 äldreomsorgen, och individ- och familjeomsorgen. En kraftig ökning av köp av verksamhet har skett inom gymnasieskolan. 2.4.2God ekonomisk hushållning och balanskravet Kommuner och landsting ska enligt kommunallagen (1991:900) ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet. I budgeten ska bl.a. anges de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Det är således upp till varje enskild kommun respektive enskilt landsting att precisera detta utifrån sina egna förutsättningar. Ett bland kommuner och landsting vanligt förekommande mål är att resultatet före extraordinära poster bör uppgå till av summan av skatteintäkter och generella statsbidrag. För kommunsektorn som helhet uppgick resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag . har resultatets andel varierat mellan och . För kommunerna uppgick resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag . Resultatets andel varierade för enskilda kommuner från som lägst -till som högst . har resultatets andel sammantaget varierat mellan och . För landstingen uppgick resultatets andel av mellan som lägst -5,och som högst . har resultatets andel sammantaget varierat mellan -0,. Enligt kommunallagen ska budgeten upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Om kostnaderna ett visst räkenskapsår överstiger intäkterna ska det negativa resultatet regleras inom de närmast följande tre åren. Dessa bestämmelser utgör det s.k. balanskravet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Undantag från detta får dock göras om det finns synnerliga skäl. Jämfört med när balanskravet skrevs in i kommunallagen har antalet kommuner och landsting med positiva resultat före extraordinära poster ökat. besvarade 286 kommuner och samtliga landsting en enkät från där bl.a. frågan om balanskravsresultat och ackumulerat ej återställt negativt resultat avseende 2008 ingick. redovisade 17 kommuner ett ackumulerat ej återställt negativt resultat på sammanlagt . året innan prognostiserade 34 kommuner ett ackumulerat ej återställt negativt resultat, som även det uppgick till . Åtta landsting har enligt enkätsvaren redovisat ett ackumulerat ej återställt negativt resultat på sammanlagt . Jämfört med året innan är det fyra landsting fler som har negativa resultat att återställa. Detta kan jämföras med de uppgifter kommunerna och landstingen lämnade i räkenskapssammandraget. redovisade 91 kommuner ett angav 47 synnerliga skäl för att inte återställa hela eller delar av det negativa resultatet. Det negativa resultat som inte återställdes summerar till , varav orealiserade förluster i värdepapper står för , ianspråkstagande av sparande samt andra synnerliga skäl . Det var 65 kommuner som skulle återställa hela eller delar av negativt resultat avseende 2008, sammantaget . Av 10 landsting med ett negativt balanskravsresultat 2008 på totalt , har 8 landsting angett synnerliga skäl för att inte återställa hela eller delar av det negativa resultatet. Det negativa resultat som inte återställdes summerar till , varav orealiserade förluster i värdepapper står för . Det var 7 landsting som skulle återställa hela eller delar av negativt resultat avseende 2008, sammantaget . Uppföljning av förändringar i kommunallagen avseende god ekonomisk hushållning Kommunforskning i (KFi) har gjort en studie avseende tillämpningen av de förändringar i kommunallagen som genomfördes efter förslag i propositionen God ekonomisk hushållning i kommuner och landsting (prop. 2003/04:105). Nedan redovisas de slutsatser som kan utläsas av KFi:s uppföljning: -I nästan alla kommuner finns mål för ekonomin kopplade till innebörden av god ekonomisk hushållning. Det finns dock problem vid formulering av tydliga och mätbara verksamhetsmål kopplade till god ekonomisk hushållning. -Det är få kommuner som antagit finansiella mål för den sammanställda redovisningen, dvs. även för de kommunala företagen. -Det finns brister i uppföljningen av målen i årsredovisningarna. -Revisorernas insatser har stimulerat utvecklingen, antingen genom en stödjande roll eller rollen som kritisk granskare. -Sedan kravet på ekonomi i balans infördes har av kommunerna redovisat ett negativt resultat. Av dessa kommuner har utnyttjat möjligheten att inte återställa ett uppkommet underskott med hänvisning till synnerliga skäl. -Av kommuner som redovisat underskott är det ungefär lika många som antagit respektive inte antagit en åtgärdsplan för att återställa underskottet. -Det är ett fåtal kommuner som nyttjat möjligheten att vid en stark finansiell ställning anta en underbalanserad budget. 2.4.3Konsumtion och fördelning av kostnader för verksamheten har den kommunala konsumtionsvolymen förändrats med mellan -0,och (se diagram 2.3). uppgick ökningen till . var kommunsektorns konsumtionsvolym lägre än den demografiskt betingade utvecklingen av konsumtionen. An- talet arbetade timmar i hela ekonomin minskade 2002 och 2003, vilket påverkade det kommunala skatteunderlaget negativt. Därmed tvingades kommuner och landsting att vara mer återhållsamma. -0,5 Demografisk utveckling av konsumtionen Anm.: Utfallet har justerats med hänsyn till att kyrkokommunerna då ingick i den kommunala sektorn. Källor: och egna beräkningar. Den demografiska utvecklingen, dvs. förändringar i befolkningens åldersstruktur, ställer krav på anpassning av kommunsektorns verksamheter. Den demografiskt betingade utvecklingen av konsumtionen beräknad motsvarar en genomsnittlig årlig konsumtionsökning på (se diagram 2.3). Den demografiskt betingade konsumtionen varierar dock mellan olika verksamheter och mellan olika åldersgrupper (se diagram 2.4). Kommunsektorns kostnader kan till stor del hänföras till kostnader för barn och gamla. Åldersgruppen , vars nyttjande av kommunala tjänster nästan helt utgörs av barnomsorg och hälso- och sjukvård, har haft stor betydelse för den sammanlagda demografiskt betingade förändringen av konsumtionen . Antalet barn i förskoleklass och grundskoleåldern ökade . Under återstoden av perioden minskade antalet barn i denna åldersgrupp, vilket därmed bidrog till en reducering av den sammanlagda demo- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 grafiskt betingade förändringen av konsumtionen dessa år. Diagram 2.4 Demografiskt betingad förändring av konsumtionen uppdelad på åldersgrupper -0,5 -1,0 Källor: Egna beräkningar från data av , och . Antalet personer i åldersgruppen ökade under periodens sista och bidrog därmed till en ökning av den sammanlagda demografiskt betingade förändringen av konsumtionen dessa år. Åldersgruppen har ökat, vilket till viss del kan förklaras av invandring. Den helt dominerande verksamheten som åldersgruppen nyttjade var hälso- och sjukvård. Åldersgruppen minskade något i antal första hälften av perioden för att börja öka. Det var 1940-talets stora barnkullar som då började påverka storleken på åldersgruppen. Åldersgruppens nyttjande av kommunala tjänster utgörs främst av hälso- och sjukvård och till viss del av äldreomsorg. Den äldsta åldersgruppen, , ökade och bidrog därmed till att successivt höja den demografiskt betingade konsumtionen. Denna åldersgrupp nyttjar främst vård och omsorg samt hälso- och sjukvård. Förändring av antalet personer i denna åldersgrupp påverkar den demografiskt betingade konsumtionen relativt mycket. Uppdelat på kommuner respektive landsting står landstingens verksamhet för ca två tredjedelar av den demografiskt betingade konsumtionsökningen . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Fördelning av kostnader för verksamheten 2008 Kommunernas och landstingens s.k. kärnuppgifter utgör en betydande del av den totala kostnaden för verksamheten. För sektorn som helhet svarar skolan för av den totala kostnaden för verksamheten, hälso- och sjukvård samt äldre- och handikappomsorg m.m. för och övrigt (kultur, fritid, infrastruktur m.m.) för . Uppdelat på kommuner respektive landsting står skola, vård och omsorg för av verksamhetens kostnader för kommunerna. För landstingen utgör kostnaderna för hälso- och sjukvård . Diagram 2.5 Fördelning av kommunernas kostnader för verksamheten 2008 IFO exkl ek bistånd Diagram 2.6 Fördelning av landstingens kostnader för verksamheten 2008 Källa: Kommuner och Landsting. Det enskilt största kostnadsslaget är personalkostnader. Inkluderas personalrelaterade kostnader i de delar av kommunernas och landstingens verksamhet som bedrivs av externa utförare uppgår personalkostnadsandelen för kommunerna till och för landstingen till . 2.4.4Kommunernas och landstingens prognoser Kommunsektorns budgeterade resultat är . Enligt kommunernas och landstingens egna prognoser, insamlade av , beräknas resultatet sammantaget minska till -6,2009. Enkäten besvarades av 286 kommuner och samtliga landsting. Prognosen innebär en försämring med jämfört med utfallet . Främsta orsaken till den beräknade försämringen i förhållande till budget är att skatteintäkterna har reviderats ned. Negativa resultat ska enligt gällande balanskravsregler återställas om inte synnerliga skäl föreligger. Enligt kommunernas prognoser beräknas resultatet uppgå till -3,2009. Kommunernas budgeterade resultat var . Enligt landstingens prognoser beräknas resultatet uppgå till -2009. Landstingens budgeterade resultat var . Andelen kommuner och landsting som prognostiserar positiva resultat 2009 uppgår till . Detta är en kraftig minskning jämfört med utfallen för 20052007, men även en försämring jämfört med (se diagram 2.2). 2.4.5Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting Kommuner och landsting kan hos ansöka om ersättning för kostnader för mervärdesskatt avseende icke mervärdesskattepliktig verksamhet m.m. Syftet är att åstadkomma konkurrensneutralitet vid valet mellan att bedriva verksamhet i egen regi eller att lägga ut den på externa utförare. infördes en statlig finansiering av dessa ersättningar, som statsbidragen minskades i motsvarande grad (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU17, rskr. 2001/02:296). Ersättningarna redovisas under inkomsttitel Kompensation för mervärdesskatt, kommuner. Utbetalningarna av ersättning för mervärdesskattekostnader har ökat från 2002 till 2008, dvs. en genomsnittlig ökning . januarijuni uppgick utbetalningarna till , en ökning jämfört med . Utbetalningarna har ökat i snabbare takt jämfört med tidigare och följer i huvudsak utvecklingen av den kommunala förbrukningen (köp av materiel och tjänster) och investeringarna. 2.4.6Äldreanslag 2009 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting Efter förslag proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311) har beslutat om ett tillfälligt stöd till kommunsektorn på för att mildra effekterna av den ekonomiska krisen. Medlen fördelas till kommunerna och till landstingen. Fördelningen på enskilda kommuner respektive landsting görs med ett enhetligt belopp per invånare och utbetalas . I hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2) föreslås att anslaget ökas med ytterligare 2009 till totalt . Av tillskottet på fördelas till kommunerna och till landstingen. Att stödet avseende 2010 utbetalas motiveras av behovet av återstående säkerhetsmarginal under utgiftstaket . Den återstående miljarden, som också utbetalas , föreslås avsättas till landstingen för att minska de ekonomiska på- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 frestningar som förutses med anledning av influensapandemin. Även de nu föreslagna tillskotten avses fördelas med ett enhetligt belopp per invånare. 2.4.7Äldreanslag 2006 48:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Totalt har det utbetalats av anslagssparandet från äldreanslaget 2006 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting för utredningen översyn av kommunstatistik (dir. 2007:146). Från anslaget finansierades även den i avsnitt 2.4.2 nämnda studien av KFi avseende tillämpningen av förändringar i kommunallagen. 2.5.1Ytterligare medel tillförs, men fortsatt effektivisering nödvändig Jämfört med bedömningarna ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100) har det något stabilare ekonomiska läget och en mer balanserad riskbild på de finansiella marknaderna minskat osäkerheten avseende de offentliga finanserna. finns det behov av ytterligare åtgärder med anledning av lågkonjunkturen. Bland annat fortsätter sysselsättningen att minska. Detta påverkar inte minst kommuner och landsting, främst genom att skatteunderlaget utvecklas svagt. Dämpa fallet i sysselsättningen och värna välfärden Det finns nu ett visst utrymme för ytterligare krisåtgärder. Inriktningen på regeringens politik är att dämpa fallet i sysselsättningen och motverka att arbetslösheten biter sig fast samt att värna välfärden. Kommuner och landsting ansvarar för merparten av de s.k. välfärdstjänsterna såsom utbildning, hälso- och sjukvård samt social verksamhet. Att tillföra den kommunala sektorn ytterligare medel kan därmed bidra till att dämpa fallet i den 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 kommunala sysselsättningen som de kommunala kärnverksamheterna värnas. Det är mot denna bakgrund som regeringen i hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2) föreslår att det tillfälliga konjunkturstöd till kommuner och landsting, som kommer att utbetalas , ökas från till (se avsnitt 2.4.6). Av ökningen på är avsedda att användas för verksamhet 2010 och föreslås som nämnts att fördelas till kommunerna och till landstingen. Det ekonomiska läget är ansträngt hos landstingen med anledning av den ekonomiska situationen och påverkas ytterligare av den pågående influensapandemin. Mot bakgrund av detta och för att minska effekterna på den ordinarie hälso- och sjukvården i anslutning till influensapandemin föreslår regeringen att avsätts särskilt till landstingen. Därutöver föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning tillfälligt ökas med 2010 (se avsnitt 2.6.1). Tillskottet uppgår således till . Därmed kommer den kommunala sektorn, inklusive effekterna av sänkta arbetsgivaravgifter, ökade statsbidrag m.m. och som en följd av utvecklingen av den kommunala fastighetsavgiften, sammanlagt att ha fått en resursförstärkning på 2010 jämfört med nivån 2006. ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100) aviserades en ökning av anslaget för kommunalekonomisk utjämning med . Anslaget ökar därmed med , vilket innebär en långsiktig nivåhöjning med jämfört med (se avsnitt 2.6.1). Regeringen följer noga den kommunalekonomiska utvecklingen och återkommer med bedömningar av det ekonomiska läget i kommunsektorn. Även om det nu finns tydliga tecken på en stabilisering av den ekonomiska utvecklingen och minskad pessimism i både och omvärlden, står vi inför en lång och mödosam väg tillbaka. Även 2010 beräknas sysselsättningen fortsätta att minska och BNP att öka endast svagt. tillskott står därför kommuner och landsting inför fortsatta utmaningar. De ekonomiska förutsättningarna för kommunsektorn har varit goda under de närmast föregående åren, men beräknas skatteunderlaget öka svagt (se tabell 2.3). En ökning av skatteunderlaget motsvarar ca i ökade skatteintäkter. Som jämförelse kan nämnas att skatteunderlaget ökade med i genomsnitt , vilket gav kommuner och landsting utrymme att både satsa på verksamheterna och förbättra ekonomin. De kommunala konsumtionsutgifterna ökade i fasta priser med i genomsnitt , vilket är mer än vad som motsvarar den demografiska påverkan på konsumtionen (se diagram 2.3). Sammantaget har resultatet för sektorn legat på en nivå som torde vara tillfredsställande utifrån kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning. Den kommunala självstyrelsen innebär att varje kommun och landsting ansvarar för sin ekonomi och verksamhet, vilket innefattar att vidta erforderliga åtgärder för att hantera följderna av den rådande lågkonjunkturen. Enligt regeringens mening bör dock de kommunala kärnverksamheterna värnas.