prop · GX031d4 · 2009-09-21 00:00:00 — Skatt, tull och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Skatt, tull och exekution Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ........................................................... ........................................verksamhet avseende tullkontroll 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Analys och slutsatser............................................................................. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet ......................................................... Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 .............................................................. Tabell 3.2 Offentligrättslig verksamhet ................................................... Tabell 3.3 Uppdragsverksamhet ............................................................... Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 20102012, 1:1 ........................... Tabell 4.1 Anslagsutveckling 1:3 .................................................................. Tabell 4.2 Offentligrättslig verksamhet ....................................................... Tabell 4.3 Uppdragsverksamhet ................................................................... Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 20102012, 1:3 ............................... Tabell 5.1 Anslagsutveckling 1:2 ........................................ Tabell 5.2 Offentligrättslig verksamhet ............................. Tabell 5.3 Uppdragsverksamhet ......................................... Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20102012, 1:2 ..... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Diagram 3.1 verksamhet.......................................................................... Diagram 3.2 Totala skatter och avgifter, netto .............................................................. Samhällsnyttovärde för narkotikabeslag .................................................. Beslagtagna mängder alkohol.................................................................... Diagram 5.1 verksamhet .................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt följande uppställning: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Kärnan i utgiftsområdet utgörs av beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Nära knutna till och starkt integrerade med beskattning och uppbörd finns verksamheter med andra syften som antingen följer av eller direkt stödjer de huvudsakliga verksamheterna. Förutom beskattning, uppbörd, verkställighet och indrivning ingår även verksamhet avseende folkbokföring, , fastighetstaxering, brottsbekämpning inom tull- och skatteområdet, bouppteckningar, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. , och är förvaltningsmyndigheter inom respektive område. En annan myndighet med viss verksamhet inom utgiftsområdet är . Den myndigheten har ett självständigt ansvar för tullkontrollen till sjöss. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 1 Inklusive tilläggsbudget enligt tilläggsbudgetproposition (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Vidare ökas anslaget engångsvis 2010 varaktigt med 40 000 000 med sänkta egenavgifter. Anslaget minskas med på grund av tidigare års engångsvisa eller tidsbegränsade tillskott, dels tidigare utvecklingsmedel för portalen (), dels investeringar för ID- kort (). Anslaget minskas också med med anledning av arbetet med Företags Register Individ Databas () som i stället beräknas på det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:9 . Vidare minskas anslaget med , varav varaktigt för arbetet med att följa upp verksamhet som bedrivs enligt lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor. Medlen ska i stället beräknas på det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:2 Resterande del har Polisen betalat. kommer finansieringen av Europol att ske på annat sätt än via de avgifter som betalats av myndigheterna. Som en följd av detta minskas anslag med . För att minska risken med företagande och därmed främja ett ökat entreprenörskap avser regeringen föreslå två förändringar i skuld- För det första ska skuldernas ålder inte vara avgörande för om skuldsanering beviljas för personer med skulder huvudsakligen från näringsverksamhet. För det andra ska aktiva näringsidkare kunna få skuldsanering. Genom dessa förändringar kan fler personer väntas ansöka om och beviljas skuldsanering. anslag tillförs till följd av detta varaktigt . Regeringen avser att lämna en proposition till . Vidare ökas anslaget med , 2011 och 2012 för att hantera det ökade ärendeinflödet till följd av rådande lågkonjunktur. minskas anslaget med när tidigare stöd för Kronofogdemyndighetens omlokalisering upphör. Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Medborgare och företag ska känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. En enhetlig behandling av de företag och medborgare som kommer i kontakt med myndigheterna är en viktig rättssäkerhetsaspekt. En viktig uppgift för myndigheternas ledning är således att säkerställa att ärenden behandlas lika. Myndigheterna ska se till att de regelverk och rutiner som de själva disponerar över är så enkla som möjligt till gagn för en kostnadseffektiv hantering. Regeringen understryker betydelsen av samtliga myndigheters fortsatta arbete med förenklingar av det egna regelverket samt med att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken. Eftersom myndigheterna har likartad verksamhet när det gäller uppbördshanteringen och brottsbekämpningen är det väsentligt att de möjligheter till förenklingar och förbättringar som finns genom myndighetssamverkan tillvaratas. I det löpande arbetet ska myndigheterna kontinuerligt arbeta för att höja effektiviteten i verksamheten som servicen till allmänheten och företagen förbättras. Kontinuerliga förändringar, rationaliseringar och en kostnadseffektiv verksamhet är nödvändigt för att klara framtidens krav på myndigheterna. I myndigheternas uppgift ligger att organisera sig på ett sätt som bidrar till att förstärka förutsättningarna för att bedriva verksamheten effektivt. En förutsättning för att kunna säkerställa att verksamheten utvecklas i rätt riktning och att resurserna styrs till prioriterade områden är att myndigheterna kontinuerligt följer samhällsutvecklingen. Regeringen anser att det är ytterst angeläget att förtroendet och legitimiteten för trygghetssystemen bibehålls. Detta förutsätter att utbetalningar bara sker till dem som är berättigade till ersättningar och bidrag. Generella åtgärder, vilka syftar till att förebygga felaktiga utbetalningar, redovisas i denna budgetproposition under Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12.4 Arbetet mot felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemen. För att uppnå en effektiv och ändamålsenlig förvaltning är ledning, prioritering, intern styrning och uppföljning av all verksamhet inom myndigheterna viktig. Det är av stor betydelse att myndigheterna har ändamålsenliga interna 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 system för att kunna följa verksamheten och bedöma enhetlighet, kvalitet, produktivitet och effektivitet. Den ekonomiska integrationen i och tillsammans med globaliseringen av ekonomin och handeln medför delvis nya förutsättningar för myndigheternas verksamhet. Myndigheterna kommer kontinuerligt att behöva anpassa verksamheten till de nya förutsättningar som gäller. I samarbetet mellan olika stater är det viktigt att den information som utbyts tas till vara på bästa sätt inom myndigheterna. I det europeiska och övriga internationella administrativa samarbetet inom myndighetsområdena prioriteras insatser för regel- och procedurförenklingar, rationell användning av it, informationsutbyte och utbildningsinsatser. Myndigheterna medverkar fortlöpande i det arbete som pågår inom EU. I detta arbete har myndigheterna en viktig uppgift att biträda regeringen med expertis i sakfrågor samt analysera problemställningar och föreslå ställningstaganden. Myndigheterna deltar även i förhandlingsarbetet, särskilt inom de genomförandekommittéer som leds av Europeiska kommissionen. Vad gäller det fortsatta utvecklingsarbetet inom e-förvaltningen anser regeringen det vara av största vikt att myndigheterna uppträder samlat och vid behov gemensamt utvecklar och tillhandahåller tjänster som förenklar för medborgare, företag och aktörer inom den offentliga sektorn. Regeringen förutsätter att utvecklingen följer den nationella handlingsplanen för e-förvaltning (dnr Fi2008/491). I övrigt är förutsättningarna och inriktningen i hög grad specifika för respektive myndighetsområde. Årsredovisningarna har av bedömts som i allt väsentligt rättvisande och , och har fått rena revisionsberättelser. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter ska säkerställas rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag, brottslighet inom skatteområdet ska förebyggas och bekämpas, medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet. Måluppfyllelsen bedöms av regeringen vara god för de flesta verksamhetsområden. En viktig inriktning inom skatteverksamheten är att det är viktigt att underlätta för att medborgare och företag ska kunna göra rätt från början. Medborgarnas förtroende för spelar en avgörande roll för viljan att göra rätt för sig. En ökad användning av e-tjänster gör att fler gör rätt från början. De flesta deklarationer lämnas i rätt tid och medborgare och företag gör färre rättelser . Det kostar i administration att få in i skatt. Det är en låg kostnad i en internationell jämförelse. har undersökt förtroendet hos medborgare och företag som blivit kontrollerade och därefter fått ett ändringsbeslut. för varierade för dessa grupper mellan . Högst förtroende har aktiebolag. saknar mellan förtroende för . Lägst förtroende har enskilda näringsidkare som blivit reviderade. En rimlig slutsats av detta är att det är viktigt att skapa en bra dialog med den som blir föremål för kontroll. bedömde 2007 att skattefelet uppgår till ca vilket är av den sammanlagt fastställda skatten. gör 2008 bedömningen att det inte finns några tydliga indikationer på att skattefelet förändrats. Medan bearbetar kända problemområden uppstår emellertid nya sätt att undandra medel från beskattning. måste därför i första hand inrikta sig på att förhindra att skattefelet växer. är det långa väntetider för de medborgare och företag som vill få kontakt med skatteupplysningen. Regeringen anser att det inte är bra att medborgare och företag inte får kontakt med skatteupplysningen inom rimlig tid. Positivt är dock att de flesta medborgare är nöjda med bemötande, service och innehållet i de svar som lämnas. och har tillsammans öppnat 42 servicekontor . Ett servicekontor är en verksamhet där myndigheterna i samverkan ger medborgare och företag service. Besökarna kan klara av ett eller flera ärenden vid samma tillfälle oavsett om det är ett försäkringskasse- eller skatteärende. Det blir en effektiv hantering både för besökare och myndigheter. totala verksamhet är uppdelad i beskattning, folkbokföring, fastighetstaxering, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 brottsbekämpning samt registrering av bouppteckningar. Diagram 3.1 visar respektive verksamhets andel av den totala verksamheten. Beskattningens mål är ett så litet skattefel som möjligt och att beslutad skatt ska betalas in. Beskattningsverksamhetens huvudsakliga arbetsuppgifter är information, löpande ärendehantering och kontroll. Problem och risker identifieras och resurser koncentreras till områden med hög risk. Beskattningen utgör av totala verksamhet. Skatteinkomsterna ökade med 52 miljarder från 1 333 miljarder till 1 385 miljarder (se diagram 3.2). Uppbördsförlusterna var 7,3 miljarder , vilket är en ökning med tre miljarder jämfört med . Anledningen är bl.a. den försämrade konjunkturen där antalet konkurser ökat . Ett aktivt och effektivt borgenärsarbete bidrar till att minimera uppbördsförlusterna. Nya e-tjänster tas i drift löpande och utnyttjandet av dem har ökat . webbplats får i tidningen som bästa webbplats i jämförelse med andra myndigheters webbplatser. Allt fler medborgare och företag deklarerar elektroniskt. av medborgarna deklarerade elektroniskt 2008 vilket är en ökning i jämförelse med 2007. Antalet medborgare som deklarerade med e- legitimation ökade med . Andelen skattedeklarationer som lämnades elektroniskt ökade från 2008. Såväl som medborgare och företag har mycket att vinna på att det blir rätt från början. Ett ökat användande av elektronisk deklaration bidrar till att minska oavsiktliga fel t.ex. överföringsfel mellan blanketter och felsummeringar. Eftersom exempelvis en felaktigt summerad deklaration inte går att skicka in elektroniskt. framgång i kontrollen avgörs till stor del av förmågan att identifiera risker. Riskhantering innebär att prioritera och välja rätt åtgärder utifrån en analys av fakta för att minska eller eliminera riskerna för att inte nå målen för kontrollen. Resurserna koncentreras därmed till områden med hög risk. Resurserna inom det internationella området och inom ekonomisk brottslighet ökade 2008 jämfört med . För att bättre kunna åtgärda risker avseende skattefelet har startat s.k. riksprojekt för insatser på nationell nivå. Riksprojekten ger möjlighet till metod- och systemutveckling men leder också till en ökad samverkan med externa aktörer. Viktig verksamhet i riskhanteringen är även riktad information, nationell och internationell samverkan samt en väl fungerande kontroll genom ett förbättrat arbetssätt. Det internationella området utgör ett högriskområde för fel. har ökat sina resurser på området och 210 årsarbetskrafter har använts till fördjupade insatser, vilket är en ökning jämfört med . har även ökat kompetensen genom koncentration och samarbete. har gjort stora framsteg i det internationella samarbetet mot skadlig skattekonkurrens. Inom området ekonomisk brottslighet arbetar på flera sätt för att nå framgång. Branschsamarbete har visat sig vara ett effektivt arbetssätt. ger vidare stöd till aktörer som riskerar att komma i kontakt med den svarta ekonomin. Arbetet för att avbryta grov ekonomisk brottslighet sker bl.a. genom betalningssäkring av tillgångar. Kontrollen av personalliggare inom frisör- och restaurangbranschen har resulterat i 17 700 kontrollbesök . För områdena privatpersoner, små- och medelstora företag samt stora företag har insatserna mot skattefelet skett genom information, riskvärdering, förebyggande arbete och effektivisering av kontrollen. Diagram 3.2 Totala skatter och avgifter, netto Folkbokföringen ska enligt målet vara aktuell och korrekt. Folkbokföringen utgör av totala verksamhet. Många av våra medborgerliga rättigheter och skyldigheter bygger på folkbokföringen. Kvaliteten i folkbokföringsregistret måste därför vara hög. Särskilda informationssatsningar för att öka kvaliteten i folkbokföringsregistret har gjorts . En ökad samverkan med andra myndigheter ger förutsättningar för att kontrollverksamheten ska bli träffsäker och effektiv. har användningen av e-tjänster ökat. togs 405 000 personbevis ut elektroniskt vilket är av samtliga. Ett it-stöd för handläggning av flyttningsanmälningar har förbättrats . It- stödet innebär att av flyttningsanmälningarna kan hanteras helt maskinellt. Fastighetstaxeringen ska enligt målet vara rättvisande och korrekt. Fastighetstaxeringen utgör av totala verksamhet. Den allmänna fastighetstaxeringen, som genomförs , omfattar olika kategorier av fastigheter enligt en fastställd ordning och varje fastighetskategori blir taxerad minst . En e-tjänst för deklaration av småhus har utvecklats utnyttjade den möjligheten. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Genomströmningstiderna för omprövningarna har minskat och de regionala skillnaderna är inte längre så stora. Brottsbekämpningen ska enligt målet förebygga och avslöja brottslighet samt ge åklagare bra underlag för åtal. Brottsbekämpningen utgör av totala verksamhet. Skattebrottsenheterna arbetar med att utreda framför allt skattebrott. I storstadsområdena och i vissa län leds utredningarna av och i övriga landet av åklagare vid . Samverkan med andra myndigheter och samverkan mot organiserad brottslighet har ökat . Åklagarna bedömer att skattebrottsenheternas utredningar håller hög kvalitet och att förundersökningarna ger ett bra stöd för beslut i åtalsfrågan. Produktiviteten är fortsatt hög och varje utredare avslutade i genomsnitt 14 utredningar . Antalet avslutade förundersökningar uppgick till 2 200, vilket är på samma nivå som . Registreringen av bouppteckningar ska enligt målet säkerställa att de formella kraven är uppfyllda. Verksamheten utgör en procent av totala verksamhet. Verksamheten är koncentrerad till tre orter. Registreringen av bouppteckningen har stor civilrättslig betydelse för dödsboet. Genomströmningstiderna har förbättrats. avslutades av ärendena , jämfört 2007. Några större regionala skillnader förekom inte. hade vid utgången av 2008 10 802 anställda, vilket är en minskning . Andelen kvinnor var . För att säkerställa att kompetensutvecklingen utformas med utgångspunkt i verksamhetens behov har en sammanhållen organisation för kompetensutveckling införts. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Sjukfrånvaron fortsätter att minska och för uppgick sjukfrånvaron vid utgången av . Även långtidssjukfrånvaron minskar. Trenden gäller alla regioner, alla åldersgrupper och både kvinnor och män. Regeringen bedömer att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Det är viktigt att resurserna i kontrollverksamheten koncentreras till områden med hög risk för skattefel. Regeringen anser att inriktningen att underlätta för de som vill göra rätt för sig ska kvarstå. Riktad och behovsanpassad information ska lämnas till de medborgare och företag som behöver det. Detta kan bl.a. ske genom förenklade blanketter och internetlösningar. Regeringen konstaterar att myndigheten kontinuerligt genomfört förbättringar som resulterat i en positiv resultatutveckling och i effektiviseringar. Regeringens bedömning är att myndigheten bedriver ett strategiskt arbete med att ständigt bli bättre. Det innebär en fortsatt omfördelning av arbetsuppgifter och material för att säkerställa en hög effektivitet och servicenivå, enhetliga rättsliga bedömningar och en effektiv kontroll. Regeringen kommer även i fortsättningen att följa utvecklingen noga. En ökad samverkan mellan myndigheter ska leda till att allmänhet och företag inte behöver lämna fler uppgifter än nödvändigt. Regeringen gör bedömningen att bedriver ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Det är av stor betydelse att detta arbete fortgår. En väl fungerande ledning, intern styrning och uppföljning är grunden för en effektiv verksamhet. En förutsättning för detta är att arbetet med riskanalyser samt urvals- och uppföljningssystem fortsätter att utvecklas. För att allmänhet och företag ska känna stort förtroende för myndighetens verksamhet är det väsentligt att t.ex. handläggningstider, rättstillämpning och kontrollnivåer är enhetliga. Även om har gjort en del på området och skillnaderna har minskat, anser regeringen att det finns förutsättningar för att ytterligare öka enhetligheten. På e-förvaltningens område ligger i framkant vid en jämförelse med andra svenska myndigheter. Regeringen anser att det är viktigt att utveckling av nya e- tjänster fortgår. Syftet med kontroll och sanktioner är att stärka och upprätthålla normer. Kontrollen ska i huvudsak riktas mot avsiktliga fel och träffsäkerheten måste därför vara hög. För att öka de allmänpreventiva effekterna ska sådana områden prioriteras där det finns allvarliga fel och där fusket är särskilt förtroendeskadligt. För att öka den individualpreventiva effekten ska kontrollen vara tidig och följas upp genom återkommande kontroller. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att hoten mot skattebasen ökar. Det internationella området kräver att intensifierar sin samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. Det är viktigt att myndigheten fortsätter att förbättra de möjligheter till informationsutbyte som finns. Det internationella arbetet kräver en särskild struktur och kompetens. Det är därför viktigt att höjer sin kompetens avseende både personal och teknik för att klara av det internationella arbetet. Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive tilläggsbudget enligt tilläggsbudgetproposition (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21). 2Motsvarar 6 492 357 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 506 596 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader inklusive vissa nämnder på skatteområdet. Vidare används anslaget för vissa kost- nader för internationellt arbete och forskning inom skatteområdet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.2 Offentligrättslig verksamhet 1Avser intäkter av avgifter som inte är skatt t.ex. skattetillägg, förseningsavgift, dröjsmålsavgift, bötesmedel och sanktionsavgift som är tjänsteutövning förknippade med ärendehandläggning och avgifter för prissättningsbesked. 2Avser försäljning av uppgifter ur dataregister, intäkter av aviseringssystemet och kopior av allmänna handlingar. 1 Verksamheten avser pensionsadministration för AP-fonderna. Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 20102012, 1:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 3