prop · GX0345 · 2009-10-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:45 Kompletterande förändringar i sjukförsäkringen, m.m. i samband med förstärkta insatser för återgång Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag som kompletterar de åtgärder som rege- ringen avser att genomföra för att personer som har varit långvarigt sjuk- skrivna ska kunna återgå till arbetslivet. Det föreslås att en försäkrad i vissa fall ska kunna få förlängd sjukpenning utöver de gällande . Detta ska bland annat gälla när den försäkrade vårdas intagen på sjukhus eller på annat sätt får omfattande vård, utan att vara intagen på sjukhus. Det föreslås också att en försäkrad vars sjuk- eller aktivitetsersättning har upphört ska kunna återfå sin tidigare sjukpenninggrundande inkomst. Sjukpenning ska kunna betalas ut tidigast efter tre kalendermånader från det att sjuk- eller aktivitetsersättningen har upphört. Sjukpenning eller förlängd sjukpenning kan dock alltid lämnas i sådana situationer när dessa förmåner kan lämnas utan någon tidsbegränsning. Till följd av förslaget om rätten för en försäkrad att återfå sin tidigare sjukpenning- grundande inkomst föreslås även en förändring i villkoret vid beräkning av föräldrapenning. Dessutom föreslås att det ska regleras i lag att bedömningen av nedsätt- ningen av arbetsförmågan för en försäkrad som deltar i ett arbetsmark- nadspolitiskt program ska avse förmågan att delta i det aktuella pro- grammet. Vidare föreslås att om en försäkrad har lämnat ett arbetsmarknads- politiskt program på grund av sjukdom ska vid bedömningen av arbetsförmågan, utöver vad som redan gäller, beakta den försäkrades förmåga att delta i ett sådant program. Detta gäller i de fall den försäkrade har möjlighet att återinträda i programmet. Förslagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän Ärendet och dess beredning ........................................................... 5.2Översikt av grupper som bedöms nå sjukförsäkringens 5.3Förstärkta insatser inom arbetsmarknadspolitiken för personer som lämnar sjukförsäkringen............................ 5.3.1Stöd vid Arbetsförmedlingen för återgång till 5.3.2Ersättning för personer som har haft förlängd sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning under maximalt antal månader 21 Aktivitetsstöd vid sjukdom............................. Aktivitetsstöd vid tjänstledighet ..................... 5.3.5Personer med partiell ersättning från 5.4Informationsbehovet och behovet av samverkan mellan Övergripande synpunkter från remissinstanserna............ Bedömning av arbetsförmågan för deltagare i Bedömning av arbetsförmågan när den försäkrade skrivits ut från ett arbetsmarknadspolitiskt program på grund av sjukdom................. Förlängd sjukpenning i vissa fall ................................................... Rätten att återfå tidigare sjukpenninggrundande inkomst efter en period med sjukersättning eller aktivitetsersättning....................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.................................. Konsekvenser ur ett perspektiv................................ Bilaga 1 Författningsförslag i departementspromemorian Stöd till personer som lämnar sjukförsäkringen .......................................... Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över departementspromemorian Stöd till personer som lämnar sjukförsäkringen kompletterande förändringar i lagen om allmän Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Sjukpenning enligt första stycket 2 får inte lämnas om den försäk- rade redan har fått sådan sjukpen- ning för sammanlagt under en ramtid som omfattar de 450 närmast . Har den försäkrade fått sjukpenning enligt första stycket 3 eller 7 b §, ersätt- ning för merutgifter enligt 7 a § eller rehabiliteringspenning enligt 22 kap. 7 §, ska dagar med sådan ersättning likställas med dagar med sjukpenning enligt första stycket 2. Detta gäller även under sådan sjuklöneperiod som avses i sjunde stycket. Om det finns synnerliga skäl får sjukpen- ning enligt första stycket 2 lämnas efter ansökan av den försäkrade, trots att sådan sjukpenning redan har lämnats under 2Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk- ring1 dels att 3 kap. 4, 5 d, 7 och 10 a §§ samt 4 kap. 9 och 14 §§ ska ha föl- jande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 3 kap. 5 c §, av följande lydelse. För dagar i en sjukperiod gäller, om inte annat följer av 1010 b §§, 1.att sjukpenning inte lämnas för , 2.att hel sjukpenning för de därpå följande utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365, 3.att hel sjukpenning för de därpå följande utgör 75 pro- cent av den sjukpenninggrundande inkomsten delad med 365, och 4.att sjukpenning för de därpå följande dagarna inte lämnas. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas dock hel sjukpenning enligt 7 § med högst . Sjukpenning enligt första stycket 2 får inte lämnas om den försäk- rade redan har fått sådan sjukpen- ning för sammanlagt under en ramtid som omfattar de 450 närmast . Har den försäkrade fått sjukpenning enligt första stycket 3 eller 7 b §, ersätt- ning för merutgifter enligt 7 a § eller rehabiliteringspenning enligt 22 kap. 7 §, ska dagar med sådan ersättning likställas med dagar med sjukpenning enligt första stycket 2. Detta gäller även under sådan sjuklöneperiod som avses i femte stycket. Om det finns synnerliga skäl får sjukpen- ning enligt första stycket 2 lämnas efter ansökan av den försäkrade, trots att sådan sjukpenning redan har lämnats under 1Lagen om tryckt 1982:120. 2Senaste lydelse 2008:480. Om sjukpenning enligt första stycket 2 inte kan lämnas, får sjukpen- ning enligt första stycket 3 lämnas efter skriftlig ansökan av den försäk- rade. Detta gäller även för dagar i en ny sjukperiod under förutsättning att sjukpenning för maximalt antal dagar inte redan har lämnats. Om sjukperioden föranleds av en godkänd arbetsskada enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring får sjukpenning enligt första stycket 3 lämnas för ytterligare dagar. Sjukpenning för ytterligare dagar enligt första stycket 3 får även lämnas 1. när den försäkrade vårdas intagen på sjukhus eller på grund av sjukdom får omfattande vård utan att vara intagen på sjukhus, 2. när den försäkrade på grund av sjukdom har fått en sådan avgörande förlust av verklighets- uppfattningen och förmågan att orientera sig att den försäkrade inte kan tillgodogöra sig informa- tion, eller 3. när en återgång i arbete eller ett deltagande i ett arbetsmark- nadspolitiskt program skulle medföra risk för allvarlig försäm- ring av den försäkrades sjukdom. Sjukpenning enligt femte stycket 1 och 3 lämnas efter ansökan av den försäkrade. Som sjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 7 § eller har rätt till sjukpenning enligt 7 b § eller rehabiliteringspenning enligt 22 kap. 7 §. Uppkommer för den försäkrade rätt till sjukpenning enligt kapitlet i omedelbar anslutning till en sjuklöneperiod enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, ska sjukperioden enligt denna lag anses omfatta också sjuklöneperioden. Om en sjukperiod börjar från det en tidigare sjuk- period avslutats ska bestämmelserna i första stycket samt 10 a § tillämpas som om den senare sjukperioden utgör en fortsättning på den tidigare sjukperioden. Om den försäkrade gått miste om sjukpenning till följd av bestämmel- serna i första stycket 1 eller 10 a § första stycket 1 för sammanlagt utges sjukpenning för dag som avses i första stycket 1 enligt vad som anges i första stycket 2 eller 3. Till den del den försäkrade är arbetslös utges dock hel sjukpenning enligt 7 § med högst . Vid tillämpningen av denna paragraf gäller att sjukpenning inte lämnas till en försäkrad under de tre kalendermånader som infaller efter utgången av en När ska fast- ställa den sjukpenninggrundande inkomsten för en försäkrad som omfattas av 5 § tredje stycket 16 eller 5 e § och som helt eller delvis saknar anställning ska den sjuk- penninggrundande inkomsten i vissa fall räknas om. Detsamma ska gälla för en försäkrad vars anställning upphör under en pågå- ende ersättningsperiod. period med sjukersättning eller aktivitetsersättning. Detta gäller dock endast till den del nedsätt- ningen av arbetsförmågan svarar mot den nedsättning för vilken sjukersättning eller aktivitets- ersättning har lämnats. Sjuk- penning kan dock alltid lämnas med stöd av bestämmelserna i tredje stycket fjärde meningen, fjärde stycket tredje meningen eller femte stycket. Vid utgången av en period då en försäkrad helt eller delvis har fått sjukersättning eller aktivitetsersät- tning enligt denna lag ska den sjukpenninggrundande inkomsten motsvara den sjukpenning- grundande inkomst som den för- säkrade skulle ha varit berättigad till före en eller flera sådana perioder. eller har förflutit räknat från den tidpunkt sjukersättningen eller aktivitetsersättningen började ut- ges ska den sjukpenninggrundande inkomsten omräknas enligt 5 d § tredje stycket för varje helt år som har förflutit. Bestämmelserna i första stycket gäller endast för tid . När ska fast- ställa den sjukpenninggrundande inkomsten för en försäkrad som omfattas av 5 § tredje stycket 16 eller 5 e § och som helt eller delvis saknar anställning ska den sjuk- penninggrundande inkomsten i vissa fall räknas om. Detsamma ska gälla för en försäkrad vars anställning upphör under en pågå- ende ersättningsperiod. 3Tidigare 5 c § upphävd genom 2008:480. 4Senaste lydelse 2008:480. Därefter görs omräkningen räknat från den senaste omräk- ningen. Med den tidpunkt då anställningen upphörde jämställs den tidpunkt då den försäkrade helt upphörde med annat förvärvs- arbete än arbete som anställd. ningen ska göras när Prop. 2009/10:45 har förflutit räknat från den tid- punkt då den anställning upphörde som senast föranlett eller kunnat föranleda beräkning av sjukpen- ninggrundande inkomst. Därefter görs omräkningen räknat från den senaste omräk- ningen. Med den tidpunkt då anställningen upphörde jämställs den tidpunkt då den försäkrade helt upphörde med annat förvärvs- arbete än arbete som anställd. När omräkning har gjorts enligt 5 c § räknas tidpunkten från utgången av det senaste som avses där. Den sjukpenninggrundande inkomsten av annat förvärvsarbete, grun- dad på annan inkomst än som avses i 2 a § första stycket, ska också räk- nas om för en försäkrad som inte har upphört med förvärvsarbetet. Omräkning ska göras under en pågående ersättningsperiod efter det att har förflutit räknat från ersättningsperiodens början. Därefter görs omräkningen räknat från den senaste omräkningen. Omräkningen ska göras med den procentuella förändringen i det all- männa prisläget räknad från det senast fastställda talet för konsument- prisindex jämfört med motsvarande tal . En omräkning som innebär en sänkning av den sjukpenninggrundande inkomsten ska inte beaktas. Den sjukpenninggrundande inkomsten kan aldrig fastställas till ett belopp som överstiger prisbasbeloppet. Sjukpenning utges vid sjukdom som sätter ned den försäkrades arbets- förmåga med minst en fjärdedel. Vid bedömningen av om sjukdom före- ligger ska bortses från arbetsmarknadsmässiga, ekonomiska, sociala och liknande förhållanden. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga, som orsakats av sjukdom för vilken sjukpenning utgetts och som fortfarande kvarstår efter det att sjukdomen upphört. Saknar den försäkrade arbetsförmåga utges hel sjukpenning. Om arbetsförmågan inte saknas helt men är nedsatt med minst tre fjärdedelar utges tre fjärdedels sjukpenning. Är arbetsförmågan nedsatt i mindre grad men med minst hälften utges halv sjukpenning. I annat fall utges en fjärdedels sjukpenning. Vid bedömningen av om arbetsförmågan är nedsatt ska det beaktas om den försäkrade på grund av sjukdomen är ur stånd att utföra sitt vanliga eller annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder den anställde. Om den försäkrade på grund av sjukdomen behöver avstå från förvärvsarbete under minst en fjärdedel av sin normala arbetstid en viss 5 Senaste lydelse 2008:861. dag, ska hans eller hennes arbetsförmåga anses nedsatt i minst motsva- rande mån . Från och med den tidpunkt då den försäkrade har haft nedsatt arbets- förmåga ska det även beaktas om den försäkrade kan försörja sig efter en omplacering till annat arbete hos arbetsgivaren. Från och med den tidpunkt då den försäkrade har haft nedsatt arbets- förmåga ska det dessutom, om det inte finns särskilda skäl mot det, beaktas om den försäkrade har sådan förmåga så att han eller hon kan försörja sig själv genom förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden i övrigt, eller genom annat lämpligt arbete som är till- gängligt för den försäkrade. Från och med den tidpunkt då den försäkrade har haft nedsatt arbets- förmåga ska det alltid beaktas om den försäkrade har sådan förmåga som anges i femte stycket. I de fall den försäkrade är i behov av någon åtgärd som avses i 7 b § eller 22 kap., ska bedömningen enligt tredjesjätte styckena göras med beaktande av den försäkrades arbetsförmåga efter en sådan åtgärd. När det beräknas hur den försäkrade har haft nedsatt arbets- förmåga enligt tredjesjätte styckena ska dagar i sjukperioder läggas samman, om den försäkrade 1.har förvärvsarbetat mellan sjukperioderna, eller 2.inte har förvärvsarbetat alls mellan sjukperioderna. Bedömningen av arbetsförmågans nedsättning enligt fjärdesjätte styckena ska göras i förhållande till högst ett heltidsarbete. Vid prövning av den försäkrades rätt till sjukpenning för tid under vil- ken han eller hon annars skulle ha uppburit föräldrapenning, ska arbets- förmågan anses nedsatt endast i den utsträckning som den försäkrades förmåga att vårda barnet är nedsatt på grund av sjukdomen. Om den försäkrade uppbär sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt denna lag eller särskild efterlevandepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn eller livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, ska vid prövning av den försäkrades rätt till sjukpenning bedömningen av hans eller hennes arbetsförmåga ske med bortseende från den nedsättning av förmågan eller möjligheten att bereda sig inkomst genom arbete som ligger till grund för den sjukersättning, aktivitetsersättning, pension eller livränta som utges. För en försäkrad som förvärvsarbetar med stöd av 16 a kap. 2 § ska nedsättningen av arbetsförmågan, om det inte går att avgöra och till vilket förvärvsarbete nedsättningen är hänförlig, i första hand anses hänförlig till sådant förvärvsarbete som avses i 16 a kap. 2 §. För en försäkrad som förvärvsarbetar med stöd av bestämmelserna i 16 a kap. 2 § ska bedömningen enligt elfte stycket alltid göras som om sjukersättning och livränta utges med oavkortade belopp. För en försäkrad som på grund av sjukdom är frånvarande från ett arbetsmarknadspolitiskt program ska vid bedömningen av nedsätt- ningen av arbetsförmågan beaktas om den försäkrade på grund av sjukdomen är ur stånd att delta i Prop. 2009/10:45 programmet. För en försäkrad som på grund av sjukdom har lämnat ett arbets- marknadspolitiskt program, och som har formell möjlighet att återinträda i ett sådant program, ska vid bedömningen av ned- sättningen av arbetsförmågan även beaktas den försäkrades för- måga att delta i ett sådant pro- gram. Om den försäkrades sjukpenning i fall som avses i 10 § svarar mot sjukpenninggrundande inkomst av enbart anställning, gäller för dagar i sjukperioden som den försäkrade skulle ha utfört förvärvsarbete om han inte hade varit sjuk 1. att sjukpenning inte lämnas för , 2. att hel sjukpenning för de 2. att hel sjukpenning för de grundande inkomsten och beräk- grundande inkomsten och beräk- nas enligt fjärde och femte styck- nas enligt sjätte och sjunde styck- 3. att hel sjukpenning för de 3. att hel sjukpenning för de grundande inkomsten och beräk- grundande inkomsten och beräk- nas enligt fjärde och femte styck- nas enligt sjätte och sjunde styck- 4. att sjukpenning för de därpå följande dagarna inte lämnas. Sjukpenning enligt första stycket 2 får inte lämnas om den försäkrade redan har fått sådan sjukpenning för sammanlagt under en ramtid som omfattar de 450 närmast . Har den försäk- rade fått sjukpenning enligt första stycket 3 eller 7 b §, ersättning för merutgifter enligt 7 a § eller rehabiliteringspenning enligt 22 kap. 7 §, ska dagar med sådan ersättning likställas med dagar med sjukpenning enligt första stycket 2. Om det finns synnerliga skäl får sjukpenning enligt första stycket 2 lämnas efter ansökan av den försäk- rade, trots att sådan sjukpenning redan har lämnats . Om sjukpenning enligt första stycket 2 inte kan lämnas, får sjukpen- ning enligt första stycket 3 lämnas efter skriftlig ansökan av den försäk- rade. Detta gäller även för dagar i en ny sjukperiod under förutsättning att sjukpenning för maximalt antal dagar inte redan har lämnats. Om sjukperioden föranleds av en godkänd arbetsskada enligt lagen 6 Senaste lydelse 2008:480. Ska sjukpenning utges för mer än med samma procent- andel ska, vid beräkning av sjuk- penning för , det tal som erhållits enligt sjätte stycket andra meningen multipliceras med det sammanlagda antalet timmar av ordinarie arbetstid eller däremot svarande normal arbetstid som belöper . Det tal som därvid erhålls delas med sjukpenning. Kvoten utgör beloppet av hel sjukpenning för dag. Ska sjukpenning utges efter olika grader av nedsatt arbetsförmåga sammanläggs dock de timmar som avser samma grad för sig. Sjukpenning beräknas för varje sådan period för sig.Om antalet timmar eller det sammanlagda antalet timmar (1976:380) om arbetsskadeförsäkring får sjukpenning enligt första stycket 3 lämnas för ytterligare dagar. Sjukpenning för ytterligare dagar enligt första stycket 3 får även lämnas 1. när den försäkrade vårdas intagen på sjukhus eller på grund av sjukdom får omfattande vård utan att vara intagen på sjukhus, 2. när den försäkrade på grund av sjukdom har fått en sådan avgörande förlust av verklighets- uppfattningen och förmågan att orientera sig att den försäkrade inte kan tillgodogöra sig informa- tion, eller 3. när en återgång i arbete eller ett deltagande i ett arbetsmark- nadspolitiskt program skulle med- föra risk för allvarlig försämring av den försäkrades sjukdom. Sjukpenning enligt fjärde stycket 1 och 3 lämnas efter ansökan av den försäkrade. Ska sjukpenning utges för endast ska till grund för beräkningen läggas det tal som erhålls när angiven procentandel av den sjukpenning- grundande inkomsten delas med årsarbetstiden. Talet avrundas till när- maste hela krontal. Det multipliceras därefter med antalet timmar av ordinarie arbetstid eller däremot svarande normal arbetstid. Produkten utgör hel sjukpenning för dagen. Ska sjukpenning utges för mer än med samma procent- andel ska, vid beräkning av sjuk- penning för , det tal som erhållits enligt fjärde stycket andra meningen multipliceras med det sammanlagda antalet timmar av ordinarie arbetstid eller däremot svarande normal arbetstid som belöper . Det tal som därvid erhålls delas med sjukpenning. Kvoten utgör beloppet av hel sjukpenning för dag. Ska sjukpenning utges efter olika grader av nedsatt arbetsförmåga sammanläggs dock de timmar som avser samma grad för sig. Sjukpenning beräknas för varje sådan period för sig. Om antalet timmar eller det sammanlagda antalet timmar Sjukpenning avrundas till närmaste hela krontal.Om den försäkrade gått miste om sjukpenning till följd av bestämmelserna i första stycket 1 eller 4 § första stycket 1 för sam- manlagt , utges sjukpenning för dag som avses i första stycket 1 enligt vad som anges i första stycket 2 eller 3 och beräknas enligt fjärde och femte styckena. enligt sjätte och sjunde styckena Prop. 2009/10:45 inte uppgår till ett helt timtal ska avrundning ske till närmaste hela timtal, varvid halv timme avrundas uppåt. Sjukpenning avrundas till närmaste hela krontal. Om den försäkrade gått miste om sjukpenning till följd av bestämmelserna i första stycket 1 eller 4 § första stycket 1 för sam- manlagt , utges sjukpenning för dag som avses i första stycket 1 enligt vad som anges i första stycket 2 eller 3 och beräknas enligt sjätte och sjunde styckena. Vid tillämpningen av denna paragraf gäller att sjukpenning inte lämnas till en försäkrad under de tre kalendermånader som infaller närmast efter utgången av en period med sjukersättning eller aktivitetsersättning. Detta gäller dock endast till den del nedsätt- ningen av arbetsförmågan svarar mot den nedsättning för vilken sjukersättning eller aktivitets- ersättning har lämnats. Sjuk- penning kan dock alltid lämnas med stöd av bestämmelserna i andra stycket tredje meningen, tredje stycket tredje meningen eller fjärde stycket. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddelar föreskrifter om schablonberäkning av ordinarie arbetstid och däremot svarande normal arbetstid. Villkoret om försäkring för viss sjukpenning enligt 6 § andra stycket anses uppfyllt om föräldern inte har varit försäkrad för viss sjukpenning, men skulle ha varit det om känt till samtliga för- hållanden. När det ska bestämmas om vill- koret om försäkring för viss sjuk- penning enligt 6 § andra stycket är uppfyllt för en försäkrad som avses i 3 kap. 5 b § ska det bortses 7 Senaste lydelse 2008:480. från tiden för utlandsvistelsen. När det bestäms om villkoret är upp- fyllt för en försäkrad som fått vårdnadsbidrag enligt lagen (2008:307) om kommunalt vård- nadsbidrag får det bortses från den tid som föräldern fått sådant bidrag. från tiden för utlandsvistelsen. 2009/10:45 det bestäms om villkoret är upp- fyllt för en förälder som fått sjuk- ersättning eller aktivitetsersättning ska sjukpenninggrundande in- komst beräknad enligt 3 kap. 5 c § anses ha gällt hela den tid som föräldern fått sådan ersättning. När det bestäms om villkoret är uppfyllt för en försäkrad som fått vårdnadsbidrag enligt lagen (2008:307) om kommunalt vård- nadsbidrag får det bortses från den tid som föräldern fått sådant bidrag. Hel tillfällig föräldrapenning utges till en förälder som avstår från för- värvsarbete. Tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels tillfällig föräldrapenning utges till en förälder som arbetar högst en fjärdedel, hälften, tre fjärdedelar respektive sju åttondelar av den tid föräldern skulle ha arbetat om han eller hon inte vårdat barnet. Bestämmelserna i 7 § andra och tredje styckena gäller i tillämpliga delar även i fråga om Om inte annat följer av tredje Om inte annat följer av tredje eller fjärde stycket eller 14 a § ska eller fjärde stycket eller 14 a § ska till grund för beräkningen av till grund för beräkningen av beloppet för hel tillfällig föräldra- beloppet för hel tillfällig föräldra- penning för dag läggas det tal som penning för dag läggas det tal som erhålls när av den sjuk- erhålls när av den sjuk- anställning delas med årsarbets- anställning delas med årsarbets- 3 kap. 10 a § fjärdesjätte styck- 3 kap. 10 a § sjätteåttonde styck- ena på motsvarande sätt för den tid ena på motsvarande sätt för den tid som förmånen avser. som förmånen avser. Ska tillfällig föräldrapenning utges på grundval av inkomst av annat förvärvsarbete beräknas hel förmån för dag efter av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. Beloppet avrundas till närmaste hela krontal.