prop · GX031d2 · 2009-09-21 00:00:00 — Av tabell 8.2 framgår att Naturvård och miljöskydd är den klart största verksamheten men också är den verksamhet, tillsammans med social omvårdnad och integration, som procentuellt sett ökat mest . av länsstyrelsernas totala årsarbetskraft arbetade 2008 inom naturvård och miljöskydd. Motsvarande siffra 2000 var . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.2 Antal årsarbetskrafter per verksamhet Krishantering, skydd mot olyckor och civilt försvar Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2000 och 2008 Om man i stället ser till utvecklingen per länsstyrelse kan det konstateras att samtliga länsstyrelser förutom i har ökat sin personalstyrka . Minskningen på i beror på att den pågående försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning avvecklades i den del som avsåg arbetsmarknadsfrågor. Tabell 8.3 Antal årsarbetskrafter per länsstyrelse Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2000 och 2008 En hög andel anställda ger ett ökat antal pensionsavgångar kommande år Personalen vid länsstyrelserna hade 2008 samma medelålder som staten som helhet (). Kvinnor anställda vid länsstyrelserna hade en medelålder på och män . Ett ökat antal pensionsavgångar och stora uppgiftsförändringar innebär att länsstyrelserna måste säkerställa att viktig kompetens inte försvinner från verksamheten. Allt fler länsstyrelser arbetar därför strategiskt med frågor som rör kompetensförsörjning. Problem finns dock när det gäller att rekrytera och behålla erfaren personal då konkurrensen om erfarna medarbetare är hård. Detta gäller framför allt yrkesgrupper med hög specialistkompetens. Hög andel kvinnor i ledande position Vid länsstyrelserna var av de anställda i ledningsfunktioner kvinnor 2008. Detta är högre än staten totalt, där andelen kvinnor var . Föregående år var andelen hos länsstyrelserna . Sjukfrånvaron minskade 2008 jämfört med vid 19 av 21 länsstyrelser. Detta är en positiv utveckling jämfört med förändringen då endast 12 av 21 länsstyrelser redovisade minskad sjukfrånvaro. varierade den totala sjukfrånvaron i länsstyrelserna mellan 4,6 (i ) och 1,4 (i ) procent av tillgänglig arbetstid. Kvinnors sjukfrånvaro varierade mellan 6,1 (i ) och 1,4 (i ) procent och männens mellan 4,4 (i ) och 0,5 (i ) procent. Ekonomiadministrativa (EA)-värderingar och ekonomisk situation genomför en ekonomiadministrativ värdering av hur myndigheterna följer regelverket, främst inom områdena redovisning, finansiering och betalningsflöden. fick 13 länsstyrelser omdömet fullt tillfredsställande och resterande åtta länsstyrelser fick omdömet tillfredsställande. fick 11 av 21 länsstyrelser omdömet fullt tillfredsställande, 9 länsstyrelser tillfredsställande och en länsstyrelse, i , omdömet ej tillfredsställande. Länsstyrelserna i , och har fått bästa möjliga omdöme. Kostnaderna för verksamheten vid landets 21 länsstyrelser uppgick till 2008. Detta innebär en kostnadsökning med , eller , jämfört med föregående år. Personalkostnaderna uppgick till , eller av de totala kostnaderna. Lokalkostnaderna uppgick till (6,), medan övriga driftskostnader inklusive finansiella kostnader och avskrivningar uppgick till (30,). I jämförelse med 2007 är det små skillnader i den procentuella fördelningen för de olika kostnadsslagen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Länsstyrelserna är i huvudsak anslagsfinansierade Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. utgjorde den dominerande inkomstkällan för länsstyrelserna med , vilket motsvarade av länsstyrelsernas totala intäkter. Anslagets andel av den totala finansieringen varierar dock kraftigt mellan länsstyrelserna. Intäkter av bidrag, sammanlagt , utgjorde den näst största finansieringskällan . De största bidragsgivarna var , , dåvarande , dåvarande , och EU, däribland . Härutöver har ett tiotal sakanslag finansierat verksamhet vid länsstyrelserna med sammanlagt . Avgifter och övriga ersättningar har finansierat länsstyrelsernas verksamhet med sammanlagt . Detta är en ökning med . Det ackumulerade anslagssparandet har legat stabilt under en följd av år och var även positivt, även om det minskade något jämfört . Vid utgången av uppgick det ackumulerade sparandet till , vilket motsvarade av det tilldelade anslaget. Sparandet varierade emellertid mellan länsstyrelserna. Vid utgången av 2008 utnyttjade drygt var tredje länsstyrelse sin anslagskredit. Länsstyrelserna har tillförts nya arbetsuppgifter, bl.a. inom miljöområdet, men också exempelvis överföringen av djurskyddskontrollen samt kontrollen av foder och livsmedel i primärproduktionen. Resurstillskott tillsammans med effektiviseringar och omprioriteringar har möjliggjort att länsstyrelserna kunnat fullfölja sina åtaganden. Regeringen bedömer att länsstyrelserna har bedrivit sin verksamhet på ett i huvudsak tillfredsställande sätt och med gott resultat. Det finns dock, , skillnader mellan de olika länsstyrelserna och mellan de olika sakområdena. Detta framgår bl.a. av länsstyrelsernas årsredovisningar (dnr 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Fi2009/1643), miljöledningsredovisningar (dnr Fi2009/1176), risk- och sårbarhetsanalyser (dnr Fi2008/6643), budgetunderlag (dnr Fi2009/1659), granskningar (dnr Fi2008/2336) och av länsstyrelsernas delårsrapporter (dnr Fi2009/5411). Länsstyrelserna genomför flera större uppdrag i syfte att utveckla gemensamma lösningar för stödfunktioner, administrativa rutiner och externa tjänster inom e-förvaltning. Regeringen uppdrog i regleringsbrevet åt samtliga länsstyrelser att påbörja genomförandet av en gemensam organisatorisk lösning vad gäller IT och löneadministration. Även vissa andra delar inom det ekonomiadministrativa området skulle samordnas i en gemensam struktur. En ny gemensam IT-enhet är driftsatt med placering vid i . i hanterar löneadministrationen för samtliga länsstyrelser. Uppdraget slutförs i denna del . i län samordnar vissa ekonomiadministrativa rutiner såsom exempelvis den gemensamma redovisningsplanen. Regeringen ser denna utveckling som strategisk, inte bara för den enskilda utan även för länsstyrelserna ur ett nationellt perspektiv. Det är av största vikt att samtliga länsstyrelser tar aktiv del i utvecklingen. De medel för utvecklingsinsatser som särskilt avdelats i de senaste årens regleringsbrev ger stöd för länsstyrelsernas gemensamma förändringsarbete. Inom ramen för länsstyrelsernas tilldelade anslag i regleringsbrevet är sammanlagt särskilt avsatta för gemensamma utvecklingsinsatser. Dessa medel administreras av i för att underlätta administrationen och tydliggöra styrningen av utvecklingsprojekten. Regeringen förutsätter att länsstyrelserna också gemensamt finansierar utvecklingsarbete som bygger på gemensamma lösningar och kommer i regleringsbrevet på motsvarande sätt som i innevarande års regleringsbrev avsätta medel för gemensamma utvecklingsinsatser. De omställningskostnader länsstyrelserna har som en följd av strukturella förändringar som uppstår genom att social tillsyn samt körkorts- och yrkestrafikfrågor förs till andra myndigheter ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Det är därför av största vikt att länsstyrelserna vidtar de åtgärder som krävs för att minimera negativa effekter och anpassa verksamheten till givna ekonomiska ramar. För att underlätta omställningen avser regeringen att vidta särskilda åtgärder (se närmare avsnitt 8.7). har i den årliga revisionen inte haft någon invändning mot länsstyrelsernas årsredovisningar utan i allt väsentligt funnit att årsredovisningarna är rättvisande (dnr Fi2009/2854). Den statliga tillsyn som bedrivs av bl.a. länsstyrelserna fyller en viktig funktion för att säkerställa och följa upp att de av regeringen fastställda mål och uppdrag nås och genomförs på ett rättssäkert och effektivt sätt. Med hänsyn till länsstyrelsernas centrala roll när det gäller tillsynsuppgifter har i ett antal tidigare granskningar särskilt fokuserat på hur länsstyrelserna hanterar denna verksamhet. Dessa granskningar har behandlats i tidigare års budgetpropositioner. redovisade inte några granskningar som inriktades specifikt på länsstyrelsernas verksamhet. Däremot berörs länsstyrelsernas verksamhet indirekt i samband med effektivitetsgranskningar av tvärvillkorskontroller inom jordbruksstödet samt tillsynen av kemiska produkter. När det gäller tvärvillkorskontroller i EU:s jordbruksstöd (RiR 2008:11) anger att kommunerna, trots att regeringen förändrade organisationen så att länsstyrelserna ska göra dessa kontroller, fortfarande enligt bestämmelser i har ansvar för tillsynen inom samma områden. menar att detta medför komplicerade ansvarsförhållanden och många inblandade aktörer. I sin granskning av tillsynen av kemiska produkter (RiR 2006:4) menade att ett problem är att både kommuner och länsstyrelser har andra mer tydligt utpekade ansvarsområden som prioriteras högre. Beträffande granskning av tvärvillkorskontroller har regeringen och vidtagit åtgärder för att rätta till bristerna i tillämpningen av om tvärvillkorskontroller, bl.a. har kontrollansvaret för samtliga tvärvillkor överförts till länsstyrelserna. Kvarstående frågor bereds inom (se även under utgiftsområde 23). Länsstyrelsernas verksamhet påverkas i stor utsträckning, utöver vad som redovisas i detta avsnitt, också av den politiska inriktningen inom andra utgiftsområden. Regeringens politiska inriktning inom andra områden redovisas inom ramen för respektive utgiftsområde i denna proposition. En bättre samordnad länsförvaltning Området inom vilket länsstyrelserna verkar grundar sig på en förvaltningspolitisk idé om samordning av olika sektorsintressen, principen om den samordnade länsförvaltningen (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr 2001/02:138). Denna princip ligger fast och innebär när det gäller den regionala nivån bl.a. att regional statlig verksamhet ska inordnas i länsstyrelserna i de fall då det är lämpligt. I länsstyrelsernas roll ingår att agera utifrån ett statligt helhetsperspektiv och därigenom bidra till att regeringens politik får genomslag på regional nivå. Länsstyrelsernas roll är att vara statens regionala företrädare och samordna de statliga intressena i de frågor som statsmakterna lagt på länsstyrelserna, bl.a. genom att tillämpa ett tvärsektoriellt arbetssätt i verksamheten. Länsstyrelserna ska också vara statens primära kontaktlänk gentemot kommunerna och där företräda statens samlade intressen. Även för många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna har också flera andra uppgifter t.ex. att främja länets utveckling. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Det är regeringens uppfattning att länsstyrelserna erbjuder en unik möjlighet till statlig samverkan och samordning på regional nivå, men att den bör utnyttjas bättre än vad som görs . Översyn av den statliga regionala förvaltningen Regeringen beslutade om en översyn av den statliga regionala förvaltningen (dir. 2009:62). Utredaren ska ge förslag på hur den statliga regionala förvaltningens utformning kan bli tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig. Förslaget ska innebära förbättrade förutsättningar för dels statlig samordning, dels samordningen mellan staten och den kommunala nivån. Översynen omfattar såväl länsstyrelseorganisationen som hur uppgift att, inom myndighetens ansvarsområde, samordna olika samhällsintressen och hur statliga myndigheters insatser i länet ska vidareutvecklas och stärkas. Utredaren ska även se över på vilket sätt roll som regional samordnare av statlig tillsyn kan vidareutvecklas. Utredarens förslag ska beakta pågående förändringar inom den statliga förvaltningen. För del skulle en sådan förändring kunna utgöras av en koncentration av viss verksamhet till ett fåtal länsstyrelser. Uppdraget ska redovisas . Förbättrad styrning och uppföljning Ett fortsatt intensifierat arbete krävs i syfte att förbättra styrningen och uppföljningen av länsstyrelsernas verksamhet. En viktig del i detta arbete är att öka möjligheterna till jämförelser mellan länsstyrelserna. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att, i samråd med dåvarande Verket för förvaltningsutveckling och , utveckla förslag till externa myndighetsanalyser (dnr Fi2007/8016). Bland annat var i föremål för analys inom ramen för uppdragets genomförande. Statskontoret redovisade sitt uppdrag (se även under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 3 Statlig förvaltningspolitik). Regeringen anser att metoden för myndighetsanalyser ökar möjligheten att göra fördjupade jämförelser mellan länsstyrelserna och vill betona vikten av att arbetet med genomförande av myndighetsanalyser fortsätter. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 genomförde Statskontoret en myndighetsanalys av i . kommer i dialog med Statskontoret följa upp metoden med utgångspunkt i genomförda analyser. Regeringen avser att ge Statskontoret i uppdrag att genomföra ytterligare myndighetsanalyser, bl.a. på någon eller några länsstyrelser. Mot bakgrund av bl.a. i angående hur styrningen av länsstyrelserna kan utvecklas (dnr 2008/1856) beslutade regeringen om ändringar i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion, och upphörde indelningen i verksamhetsområden i myndigheternas regleringsbrev. Ändringarna medför en bättre överensstämmelse än tidigare mellan instruktion och regleringsbrev, och en tydligare beskrivning av länsstyrelsernas samlade verksamhet. Ändringarna innebär vidare att förutsättningarna för styrning och uppföljning av länsstyrelsernas verksamheter förbättras. En gemensam organisatorisk lösning av vissa stödfunktioner och fortsatt utveckling inom e- förvaltning Regeringen vill betona vikten av att det gemensamma utvecklingsarbetet vad gäller gemensamma organisatoriska lösningar för stödfunktioner (se avsnitt 8.4.3) fortskrider som genomförda organisatoriska förändringar konsolideras. Därigenom ska säkerställas att de effektiviseringspotentialer som redovisats till regeringen i gemensamma rapporteringar (dnr Fi 2008/6835) och (Fi2009/4942) kan realiseras och framöver. Länsstyrelserna ska i sin rapport till regeringen bl.a. redovisa relevanta nyckeltal och andra indikatorer för uppföljning av effektiviseringen. Vad gäller det fortsatta utvecklingsarbetet inom e-förvaltningen anser regeringen det vara av största vikt att länsstyrelserna fortsätter att uppträda samlat och gemensamt utvecklar och tillhandahåller tjänster som förenklar för medborgare, företag och andra aktörer inom den offentliga sektorn. Regeringen förutsätter att utvecklingen följer den nationella handlingsplanen för e-förvaltning (dnr Fi2008/491). Regeringen anser att andra myndigheters erfarenheter inom utveckling av såväl stöd- funktioner som inom e-förvaltningsområdet i möjlig utsträckning ska tas tillvara. Vidare anser regeringen att den tekniska utvecklingen ska samordnas med andra myndigheter där så är tillämpligt. Regeringen avser också initiera ett arbete för att fördjupat analysera vilken ytterligare potential som finns för ökad samordning inom länsstyrelserna. Hanteringen av jordbruksstöd ska karakteriseras av effektivitet, snabbhet och noggrannhet. I betänkandet Den svenska administrationen av jordbruksstöd (SOU 2009:7) presenteras olika förslag om effektiviseringar av verksamheten. Regeringen är positiv till att effektivisera verksamheten och minska risken för sanktioner. Utredningens förslag bereds inom . Länsstyrelserna i och län har till regeringen lämnat ett förslag som innebär att jordbruksverksamhet flyttas från i till i län för att på så sätt åstadkomma ökad samordning och förbättrad effektivitet. Regeringen ser positivt på detta förslag. Länsstyrelserna i och län har även föreslagit att viss annan verksamhet flyttas från i till i län. Förslagen bereds inom . Länsstyrelserna redovisar, som beskrivits i avsnitt 8.4.2, positiva erfarenheter av målstyrning av handläggningstider, även såvitt avser kvalitet och utveckling av processer. Regeringen delar bedömningen att det ur effektivitetssynpunkt och mot bakgrund av den konstanta, och något ökande andelen öppna ärenden, är viktigt att målstyrning av handläggningstider införs generellt. Länsstyrelserna kommer ange mål för handläggningstider för ett 25- tal ärendegrupper och för ärenden som handläggs via s.k. e-tjänster. Målen för handläggningstiderna för ärenden som handläggs vi e- tjänster ska vara identiska för samtliga länsstyrelser. Det är positivt att länsstyrelserna i sina verksamhetsplaner kommer att ha mål för handläggningstider för ett antal gemensamma ärendegrupper. Regeringen kommer att följa upp länsstyrelsernas arbete med målstyrning av handläggningstider. Uppföljning av länsstyrelsernas tillsynsverksamhet De regler som och regeringen har beslutat ska få genomslag i samhället. På många områden spelar tillsynen en viktig roll för att garantera detta. Regeringen vill få till stånd en effektivare och tydligare tillsyn inom olika verksamhetsområden. Länsstyrelserna har här en viktig roll. Regeringen gav därför i i uppdrag att följa upp och inom ramen för befintlig lagstiftning föreslå förbättringar av länsstyrelsernas tillsynsverksamhet (dnr Fi2008/3093). Uppdraget gavs mot bakgrund av kritiken bl.a. från och de signaler som kommit om bristande resurser och att den egeninitierade tillsynen blivit nedprioriterad. Syftet med uppdraget är att åstadkomma en effektivare och tydligare tillsyn inom olika verksamhetsområden. Uppdraget har rapporterats . I rapporten föreslås bl.a. att roll som tillsynsorgan stärks, att fler tillsynsuppgifter förs till länsstyrelserna och att delar av länsstyrelsernas tillsynsverksamhet koncentreras till ett färre antal länsstyrelser än . Regeringen avser att överlämna rapporten till den särskilda utredare som ska genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen (dir. 2009:62). När det gäller kompetensförsörjning är det angeläget att länsstyrelserna fortsätter att arbeta för en jämn könsfördelning bland personalen i ledande ställning och en ökad andel anställda med utländsk bakgrund. I samband med det ökande antalet pensionsavgångar och att verksamheter inom körkort och yrkestrafik samt social tillsyn flyttas till Transportstyrelsen respektive , är det viktigt att länsstyrelserna fortsätter arbeta för att säkerställa en hög kompetensnivå bland de anställda. Ett möjligt sätt att säkerställa hög kompetens och minskad sårbarhet är att koncentrera viss verksamhet till färre länsstyrelser. Regeringen anser det vara av största vikt att den positiva utvecklingen vad gäller minskad sjukfrånvaro fortsätter och att kvinnors sjukfrånvaro som redovisas vara något högre än för män särskilt beaktas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Permanentning av försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning upphör verksamheten (se avsnitt 8.1.2). ansökte och om att få överta vissa statliga uppgifter (dnr Fi2008/2986 och Fi2008/4055). Regeringen avser att senast lämna förslag till med innebörden att , och samt från övertar vissa statliga uppgifter. Ansvarsfördelningen mellan staten och dessa landsting samt ska i princip följa den som gäller för försöksverksamheten i och . 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 302 404 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 290 322 tkr prisnivå. Anslaget används för de 21 länsstyrelsernas förvaltningskostnader samt ersättningar till 14 kommunala samverkansorgan och landstingen i och för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Vidare används anslaget för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser, till exempel inom IT-området, samt visst europeiskt samarbete. Anslaget beräknas finansiera drygt hälften av länsstyrelsernas förvaltningskostnader. Resterande del finansieras av avgifter och bidrag. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.5 Offentligrättslig verksamhet Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2010-2012 Minskningarna i budgeten beror på att endast ett fåtal länsstyrelser i den nya organisationen för strukturfondsperioden 2013 har kvar uppgiften att vara förvaltande och attesterande myndigheter för program under den Europeiska regionala utvecklingsfonden. Dessutom kommer körkortfrågorna överföras till Transportstyrelsen. De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter för körkortsadministration och prövning om ansökan om handledarskap enligt 4 kap. 8 § körkortsförordningen (), avgifter inom djur- och lantbruksområdet, samt avgifter för alkolås. Tabell 8.6 Inkomsttitlar 2008 Övriga inkomster mot inkomsttitel Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2010-2012 Sammanlagt redovisades inkomster på 18 inkomsttitlar. I tabell 8.6 redovisas de volymmässigt största inkomsttitlarna. Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2010-2012 Uppdragsverksamheten avser till största delen resurssamverkan med anledning av den länsstyrelsegemensamma IT-enheten som är placerad på i . Utöver resurssamverkan svarar i för drygt halva volymen. i höga andel beror på att man i pågående försöksverksamhet fullgör uppgifter åt (se tabell 8.7). Tillsyn av samordnas med hälso- och sjukvården har beslutat att bl.a. tillsynen av verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ska föras över till fr.o.m. (prop. 2008/09:160, bet. 2008/09:SoU22, rskr. 2008/09:259). Förändringen innebär även att andra uppgifter som länsstyrelserna har inom ramen för nämnda lagar förs över till . Finansiering av reformen sker bl.a. genom att förs från utgiftsområde 1 , anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. till utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 9:1 . Regeringen avser att fr.o.m. överföra länsstyrelsernas uppgifter inom körkorts- och yrkestrafikområdet till Transportstyrelsen. Frågan har tidigare anmälts till i budgetpropositionen och ekonomiska vårproposition. För att finansiera Transportstyrelsens utökade verksamhet inom körkorts- och yrkestrafikområdet förs från utgiftsområde 1 , anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. till utgiftsområde 22 Kommunikationer, anslaget 1:18 Transportstyrelsen. Förändringen kommer att medföra kostnader för omställning och avveckling av den verksamhet som fram till och med bedrivs av länsstyrelserna. Mot denna bakgrund avser regeringen att 2010 låta Transportstyrelsen bidra till sådana kostnader med . Regeringen avser att återkomma i respektive myndigheters regleringsbrev med närmare instruktion om hur överföringen av medel ska effektueras. Kampsportsdelegationen vid i län inledde sin verksamhet att pröva tillstånd för olika kampsporter . Verksamheten har finansierats med bidrag från anslaget 13:1 Stöd till idrotten inom utgiftsområde 17. förs till utgiftsområde 1 , anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. för finansiering av delegationens verksamhet. Ändrad instansordning för vissa mål och ärenden Regeringen avser lägga förslag om en ändrad instansordning för vissa mål och ärenden enligt (1987:10) och . Propositionen avses bl.a. innehålla förslag om flytt av verksamheter mellan utgiftsområden. Kostnaderna för nedflyttning av s.k. A- och vattenverksamhet från miljödomstolar till prövningsmyndigheter beräknas uppgå till 2011 och 2012. För finansiering av dessa kostnader avser regeringen att överföra motsvarande belopp från utgiftsområde 4 Rättsväsendet anslaget 1:5 Domstolar till utgiftsområde 1 , anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Regeringen avser att ekonomiska vårproposition återkomma med förslagen om verksamhetsflytt mellan berörda utgiftsområden. Se även under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande och konsumentpolitik samt utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 5:1 Länsstyrelserna m.m. Förändring till följd av: