prop · GX031d15 · 2009-09-21 00:00:00 — Även om utbildningsnivån har ökat för såväl inskrivna generellt som för utrikes födda, är fortfarande andelen med högst förgymnasial utbildning betydligt högre för utrikes () än för inrikes () födda. Noteras bör dock att andelen med eftergymnasial utbildning, liksom tidigare, är högre bland de utrikes () än bland de inrikes () födda. Även åldersstrukturen skiljer sig mellan inrikes och utrikes födda. En betydligt större andel bland de utrikes födda återfinns i åldersgruppen jämfört med inrikes födda, bland vilka fler yngre arbetssökande återfinns. Utrikes födda är överrepresenterade bland arbetssökande med långa inskrivningstider. Andelen utrikes födda i jobb- och utvecklingsgarantin var och andelen förändrades inte . Den rådande fokuseringen på nyanländas etablering på arbetsmarknaden ska ses mot bakgrund av den samlade strategi för integration (Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration, skr. 2008/09:24) som regeringen presenterade . Arbetsförmedlingen redovisar i en återrapportering (dnr A2009/738/A) att fokus för integrationsuppdraget har varit att stödja nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering. Arbetsförmedlingen har eftersträvat att öka enhetligheten i servicen till de nyanlända i olika delar av landet och samarbetet med kommunerna uppges ha stärkts. uppgick antalet nyanlända inskrivna vid Arbetsförmedlingen till cirka 26 300 personer, vilket var en ökning med cirka 3 100 personer jämfört med årets början. Även om allt fler nyanlända skrivs in vid var cirka 48 500 nyanlända invandrare folkbokförda i en kommun utan att vara inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Även om alla nyanlända inte har behov av service från Arbetsförmedlingen är detta ett stort antal. De främsta orsakerna, enligt Arbetsförmedlingen, var studier, sjukdom, arbete eller avsaknad av kontakt med kommunen eller andra berörda aktörer. Det gäller framför allt nyanlända som valt s.k. eget boende. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Den tvååriga försöksverksamheten inom Arbetsförmedlingen för vissa nyanlända invandrare, som bedrevs på uppdrag av regeringen (dnr N2006/3225/A) avslutades . Verksamheten syftade till att tidigt ta till vara de nyanländas tidigare erfarenheter och kunskaper för att förkorta tiden fram till arbete. En uppföljning av Arbetsförmedlingen (dnr A2009/738/A) av vad deltagarna gjorde visade att hade fått arbete eller påbörjat en utbildning. För två tredjedelar av dessa hade detta skett efter att uppehållstillstånd beviljats, vilket är snabbare än inom ordinarie verksamhet. En utvärdering av försöksverksamheten har, på uppdrag av regeringen (dnr N2006/6969/A), genomförts av () vid och universitets Linnécentrum för integrationsstudier (SULCIS). Utvärderingsrapporten (dnr A2009/1897/A) visar att deltagande i försöksverksamheten har haft en långsiktigt positiv effekt på möjligheterna att få osubventionerat arbete. Effekten gällde dock bara för män. För cirka 5 000 nyanlända invandrare erbjuder Arbetsförmedlingen tjänster från kompletterande aktörer, detta som ett led i genomförandet av regeringens uppdrag att erbjuda arbetssökande tjänster från kompletterande aktörer. En nyanländ invandrare kan under längst på detta sätt få stöd att finna ett arbete eller påbörja en utbildning. Insatserna sker parallellt med kommunernas introduktionsinsatser och kan vid behov erbjudas på personens modersmål. Kommunerna svarar för individens försörjning. Det är ännu för tidigt att säga något om resultaten av denna satsning. Regelverket för instegsjobben ändrades för att göra det möjligt för fler nyanlända invandrare att ta del av dessa. Ändringarna hade inledningsvis mycket god effekt. Antalet personer anställda med instegsjobb ökade kraftigt , från 760 till 1 900 personer. har ökningen dock varit begränsad och hade 2 600 personer instegsjobb. Andelen utomeuropeiskt födda personer har ökat något och är det dominerande ursprungslandet. Långt fler instegsjobb innehas av män än av kvinnor men har andelen kvinnor ökat marginellt, från . Andelen instegsjobb i verksamhet har ökat från knappt fem till men majoriteten av instegsjobb anordnades av enskilda företag inom privat sektor. Av totalt antal beviljade instegsjobb fram är enskilda företag inom hotell- och restaurangverksamhet den dominerande branschen med . Arbetsförmedlingen anger (dnr A2009/738/A) att nyanlända med instegsjobb överlag är yngre, har kortare utbildning och har vistats i efter beviljat uppehållstillstånd än nyanlända anställda med nystartsjobb. Arbetsförmedlingen menar vidare att instegsjobben har fyllt sitt syfte att bidra till att tidigarelägga nyanländas arbetsmarknadsetablering. Försöksverksamhet med etableringssamtal pågår i , och . Syftet med denna verksamhet, som bedrivs på uppdrag av regeringen (dnr A2008/3473/A), är att påskynda nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden. Ge- nom att tidigt efter beviljat uppehållstillstånd ge information om var i landet det finns efterfrågan på den kompetens som den nyanlände har eller tänker skaffa sig, kan arbetsmarknadslägets betydelse för beslut om bosättning öka. Samtalen ska utmynna i en etableringsplan för personens fortsatta inträde på arbetsmarknaden, boende och deltagande i utbildningar eller andra eventuella insatser som kan stödja individens etablering på arbetsmarknaden. En annan avsikt med samtalen är att underlätta frivillig vidareflyttning i organiserad form för nyanlända vars yrkeserfarenheter efterfrågas i andra delar av landet. Av Arbetsförmedlingens lägesrapport om försöksverksamheten (dnr A2009/2396/A) framgår att verksamheten startade först och att den ännu inte omfattat tillräckligt många deltagare för att det ska vara möjligt att säga något om resultaten. Resultat och erfarenheter av försöksverksamheten ska redovisas till i samband med årsredovisningen . Försöksverksamheten kommer också att utvärderas av IFAU. En rapport väntas . Arbetsförmedlingens arbete med utrikes födda och återspeglar regeringens ökade betoning av insatser för nyanlända invandrare. Allt fler nyanlända har skrivits in vid Arbetsförmedlingen och allt fler har fått arbete, vilket är positivt. finns dock alltför många nyanlända som inte är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. För att nå dessa krävs ytterligare insatser i samverkan med övriga aktörer, framför allt kommunerna och . Försöksverksamheten inom Arbetsförmedlingen för vissa nyanlända invandrare, som avslutades , har visat att ett ökat ansvar för Arbetsförmedlingen under etableringen ger goda resultat i termer av långsiktigt positiva effekter på osubventionerat arbete. Ett problem i sammanhanget är att detta bara gällde män. Se vidare avsnitt 3.6 Politikens inriktning, för kommande förslag som rör nyanlända invandrares etablering. Även om antalet personer i instegsjobb ökat finns fortfarande utrymme för Arbetsförmedlingen att medverka till att fler sådana anställningar kommer till stånd. I takt med att allt fler nyanlända invandrare skrivs in vid Arbetsförmedlingen torde behovet av instegsjobb öka. För gruppen utrikes födda som helhet, av vilka nyanlända är en del, krävs intensifierade insatser från Arbetsförmedlingen för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen i gruppen. Kvinnornas och ungdomarnas situation kräver särskild uppmärksamhet. Effektiva arbets- och samverkansformer är nödvändiga för denna grupp oavsett konjunkturläge men det kraftigt försämrade arbetsmarknadsläget understryker behovet. Uppdraget att genom samverkan med underlätta övergången från ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande och nytt arbete är en central del i den arbetslivsinriktade rehabilitering som Arbetsförmedlingen bedriver. Det arbete som myndigheterna bedriver i enlighet med sin gemensamma nationella handlingsplan för rehabilitering i samverkan är det mest omfattande i detta uppdrag. Det får bedömas som otillfredsställande att de volymmål som myndigheterna satt upp för denna verksamhet 2008 inte har kunnat nås. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Behovet av insatser från Arbetsförmedlingen är mycket stort och förväntas öka kraftigt som en konsekvens av reformerna inom sjukförsäkringen. Den försämring av resultaten som skett såväl 2008 som 2009 av resultaten, i termer av antal personer som påbörjat arbete eller utbildning, kan förklaras av den allmänna minskningen i efterfrågan på arbetskraft. Det är positivt att myndigheterna etablerat välfungerande samverkansformer och att utvecklingen av antalet personer som fått service från Arbetsförmedlingen ökat kraftigt , vilket indikerar att volymmålen kan komma att nås 2009. Utöver samverkan med bedrivs inom Arbetsförmedlingen arbetslivsinriktad rehabilitering för andra målgrupper och i andra former. I grunduppdraget, som Arbetsförmedlingen haft , ligger att ge service till arbetslösa med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen har specialkompetens för att klargöra arbetsförutsättningar och anpassa arbetssituationen. Arbetsförmedlingen har också, tillsammans med och , regeringens uppdrag att stödja utvecklingen av finansiell samordning. Samverkan mellan Arbetsförmedlingen och Kriminalvården syftar till att stärka kriminalvårdsklienternas förankring på arbetsmarknaden genom att använda myndigheternas resurser på bästa sätt, såväl från individuell som från samhällsekonomisk synpunkt. För unga med funktionsnedsättning sker också samverkan med skolan. Arbetsförmedlingen och redovisar (dnr A/2009/2395/A) att den handlingsplanssamverkan som pågått , har lett till en ökad samsyn samt ett gott och nära samarbete. Det handlar om en omfattande verksamhet för att återföra personer till arbetslivet och att på ett effektivt sätt se till att matchning till arbete är i fokus som människor får det stöd de behöver. Regeringen har pekat ut arbetet med den nationella handlingsplanen som ett viktigt verktyg i samband med den s.k. rehabiliteringskedjan inom sjukförsäkringen, som infördes 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Antalet nya deltagare i handlingsplanssamverkan uppgick till 11 600 personer, vilket kan jämföras med ett prognostiserat inflöde på 15 000 personer. Av deltagarna i samverkan hade en funktionsnedsättning. Av dessa var kvinnor och män. Av deltagarna fick arbete eller påbörjade en utbildning, vilket kan jämföras 2007. Myndigheternas målsättning på nationell nivå var att av deltagarna skulle ha arbete eller delta i utbildning 12 månader efter påbörjad insats. Av de drygt 4 700 personer som fick arbete eller utbildning var det som fick arbete med stöd, varav hälften lönebidrag. har inflödet av nya deltagare ökat jämfört med , medan andelen som fått arbete eller utbildning minskat till . Resultaten har varit anmärkningsvärt stabila , oavsett konjunkturläge, med bättre resultat för män än för kvinnor. Genomsnittstiden från inskrivning till arbete eller utbildning uppgick , vilket var en ökning jämfört med . Detta ska jämföras med Arbetsförmedlingens och mål . Arbetsförmedlingens bokförda kostnader för handlingsplanssamverkan var 2008 och för . Kostnaderna belastar det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppförda anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Alternativa insatser för långtidssjukskrivna har regeringen uppdragit åt Arbetsförmedlingen och att inom ramen för en försöksverksamhet pröva alternativa insatser för långtidssjukskrivna. Syftet är att pröva om man genom att anlita kompletterande aktörer, som ges ersättning utifrån prestation och resultat, snabbare och effektivare kan ge långtidssjukskrivna stöd för att återfå arbetsförmågan och få ett reguljärt arbete. Försöksverksamheten bedrivs i , , och . Den är riktad till samma målgrupp som samverkan mellan och enligt den nationella handlingsplanen. andra privata företag har givits möjlighet att delta i denna försöksverksamhet. Lägesrapporter har lämnats 2008 respektive 2009. En slutrapportering av verksamheten ska ske . Av lägesrapporten framgår att har 1 200 personer fått ta del av service från privat aktör, varav 150 personer från socialt företag. Det är ännu för tidigt att säga något om resultaten. Försöksverksamheten effektutvärderas av IFAU och en processutvärdering görs av . Ett annat uppdrag från regeringen handlar om upphandling av rehabilitering och andra typer av stödtjänster för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av psykisk funktionsnedsättning. Möjligheter till stöd och sysselsättning inom den social ekonomin ska särskilt tas tillvara. Verksamheten ska omfatta minst 750 personer . Samverkan ska ske med , och . Det är ännu för tidigt att säga något om resultaten av verksamheten. Finansiell samordning genom samordningsförbund är det möjligt för , Arbetsförmedlingen samt kommuner och landsting att genom samordningsförbund bedriva finansiell samordning (Finsam) inom rehabiliteringsområdet. bedrevs sådan samordning i 72 samordningsförbund som fanns representerade i 19 län och 141 kommuner. ökade antalet förbund till 81 i totalt 166 kommuner. Samtliga län utom och har samordningsförbund. Målgruppen utgörs av individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera huvudmän för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. kan, via den gemensamma budgeten, finansiera de insatser som behövs för individer med behov av stöd från olika myndigheter. Dessa insatser köps eller utförs sedan av respektive ansvarig myndighet. bedöms cirka 30 500 individer omfattas av aktiviteter finansierade av samordningsförbunden. Statskontoret, som har haft regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera denna verksamhet, konstaterar att stödet för lagstiftningen är brett bland samordningsförbunden. Antalet samordningsförbund har ökat kontinuerligt, vilket indikerar att den samverkan som bedrivs inte hindras av faktorer i lagstiftningen. (2008:16) konstateras att deltagarnas förvärvsfrekvens har ökat efter Finsam-insatserna. Däremot har Statskontoret inte kunnat klarlägga i vilken utsträckning som ökningen av förvärvsfrekvensen enbart beror på Finsam-insatserna. Konsekvenser för Arbetsförmedlingen av reformerna inom sjukförsäkringen Arbetsförmedlingen har, enligt uppdrag i sitt regleringsbrev , redovisat (dnr A2009/2394/A) vilka effekter reformerna inom sjukförsäkringen fått för myndighetens insatser och administration. Arbetsförmedlingens uppfattning är att inflödet var lägre än prognostiserat och . rapporteras från lokala arbetsförmedlingar om en viss ökning av inflödet. Många av dem som befinner sig mellan dag 91 och 180 med ersättning från sjukförsäkringen och som har anställning, väljer att återgå till sin arbetsgivare och har därför inte efterfrågat service från Arbetsförmedlingen i förväntad utsträckning. bedömer att inflödet till Arbetsförmedlingen kommer att öka . väntas cirka 54 000 personer att lämna sjukförsäkringen på grund av att deras dagar med sjukpenning eller sjukersättning tagit slut. Enligt regeringens uppdrag ska följande grupper prioriteras av Arbetsförmedlingen : -sjukskrivna mellan som kan behöva byta anställning på grund av ohälsa, -sjukskrivna i som har behov av rehabiliteringsåtgärder i samverkan, samt -personer med aktivitetsersättning eller tids- Personer som är sjukskrivna mellan som kan behöva byta anställning på grund av ohälsa får del av Arbetsförmedlingens insatser i den ordinarie verksamheten. Särskilt avdelade arbetsförmedlare ansvarar för den första kontakten med den arbetssökande och . Mot bakgrund av ett relativt lågt inflöde och finns 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ännu ingen tydlig bild av behovet av insatser för dem som är sjukskrivna mellan och som kan behöva byta anställning på grund av ohälsa. Det framgår dock att det är olika tjänster och insatser som efterfrågas, bland annat information om arbetsmarknaden, vägledning och rehabiliterande insatser. Sjukskrivna i samt personer med tidsbegränsad sjuk- och aktivitetsersättning vars rätt till ersättning från sjukförsäkringen upphör eller blir indragen får stöd i omställningen i ordinarie verksamhet vid Arbetsförmedlingen. Det finns fastställda rutiner för överföringen mellan och Arbetsförmedlingen. Även de vars rätt till ersättning har upphört, uppges vanligtvis behöva motiverande och arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser av . Med hänsyn till att medicinskt underlag saknas för dessa behövs ofta utredande insatser av Arbetsförmedlingens specialister för att klargöra förutsättningar för arbete. Utredningarna visar ofta att personen har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Sjukskrivna i samt de med tidsbegränsad sjuk- och aktivitetsersättning som bedöms behöva arbetslivsinriktad rehabilitering i samverkan får del av insatser som finansieras via samverkansmedel. beräknas en volym om minst 15 000 personer få samverkande insatser. Personer som får del av dessa insatser har vid ingången av samverkan fortfarande rätt till ersättning från sjukförsäkringen. Regeringen anser att Arbetsförmedlingens insatser är viktiga för att ge sjukskrivna bättre möjligheter att komma tillbaka till arbetsmarknaden. För de personer vars dagar med sjukpenning eller sjukersättning har tagit slut redovisar regeringen i denna proposition ett åtgärdspaket för att underlätta en övergång till arbete (se avsnitt 3.6.2). Det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning 2007 2013 ska bidra till att uppfylla EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning. Det övergripande målet för programmet är ökad till- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 växt genom god kompetensförsörjning samt ett ökat arbetskraftsutbud. Programmet är indelat i de prioriterade områdena Kompetensförsörjning och Ökat arbetskraftsutbud, vilka omfattar respektive av programmedlen. Insatserna inom programmet ska bidra till kompetensutveckling som underlättar för sysselsatta att utvecklas i takt med arbetslivets krav och till att personer som står långt ifrån arbetsmarknaden utvecklas och kommer i arbete. Vi- dare ska insatserna bidra till likabehandling i arbetslivet, liksom till att underlätta för unga och för personer med utländsk bakgrund att etablera sig i arbetslivet. Insatserna ska även bidra till att underlätta en återgång i arbete för personer som är eller har varit långtidssjukskrivna. Bidraget från Europeiska socialfonden för programmet, inklusive s.k. tekniskt stöd, uppgår till för programperioden 20072013. Nationell medfinansiering med motsvarande belopp tillkommer. Inom ramen för det nationella strukturfondsprogrammet har åtta regionala planer utarbetats. För respektive regional plan och för motsvarande regionalt strukturfondsprogram inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden har strukturfondspartnerskap inrättats. Strukturfondspartnerskapen har i uppgift att till de förvaltande myndigheterna Svenska och avge bindande yttranden om vilka godkända projektansökningar som ska prioriteras. Svenska fattade de första besluten om stöd till projekt. Från denna tidpunkt t.o.m. har cirka 850 projekt som avser kompetensutveckling av sysselsatta i bl.a. företag där varsel lagts beviljats medel. Det planerade antalet deltagare i dessa projekt uppgår till 130 000, varav är kvinnor och män. har närmare 500 projekt som främst riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden beviljats medel, med ett planerat antal deltagare om 50 000 för vilka en jämn könsfördelning redovisas. Programmet lägger stor vikt på löpande uppföljningar och oberoende utvärderingar, bl.a. för att främja lärande. I ett första steg har genomförandeorganisationen för såväl det nationella strukturfondsprogrammet som för de regionala strukturfondsprogrammen utvärderats av Eurofutures på uppdrag av dåvarande Verket för näringslivsutveckling. I en gemensam första ut- värderingsrapport, Samverkan för ökad kund- och uppgiftsfokus , konstateras bl.a. att den inledande fasen av programmet har präglats av en upplevd otydlighet i rollfördelningen mellan aktörerna, framför allt mellan strukturfondspartnerskapen och de förvaltande myndigheterna. Även dubbelarbete har förekommit. En slutsats är att aktörerna själva måste tydliggöra sin rollfördelning för att därigenom sätta kunden och uppgiften i fokus. Dessutom uppmanas Svenska att se över sitt förhållningssätt i kommunikationen med projektansökare utan att för den skull åsidosätta principer om likställighet. I en gemensam andra utvärderingsrapport, Rätt lösning för rätt problem , konstaterar att programmet i allt väsentligt förefaller fungera även i rådande konjunktur och att söktrycket är stort. betonas att det är viktigt att ha rätt förväntningar på vad strukturfonderna kan bidra med. Det nationella strukturfondsprogrammet kan inte lösa företagens akuta problem, men det kan genom att erbjuda kompetensutveckling av sysselsatta utgöra en pusselbit i en strategisk omvandling. Vidare konstaterar utvärderaren att arbetet med beredning och prioritering av projekt i de förvaltande myndigheterna respektive strukturfondspartnerskapen tenderar att fungera allt bättre. Effektiviteten och samarbetsklimatet har förbättrats avsevärt i de regioner för vilka de största svårigheterna tidigare noterats. Eurofutures anser, avslutningsvis, att det finns betydande brister i målformuleringarna och urvalskriterierna i programmet och att det behövs en genomgripande översyn av dessa. Regeringen bedömer att det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013 är ett värdefullt komplement till ordinarie arbetsmarknadspolitiska insatser. Insatserna inom programmet, vilka nu bl.a. inriktas på kompetensutveckling av sysselsatta i företag där stora varsel om uppsägningar lagts, fyller en viktig funktion i rådande arbetsmarknadsläge. Regeringen bedömer dessutom att hittillsvarande utvärdering av programmet på ett konstruktivt sätt har visat på vissa brister i arbetet. Svenska har med ledning av de första utvärderingsresultaten vidtagit åtgärder som har resulterat i förbättringar av arbetssättet. Inom området Arbetsmarknad har lämnat revisionsberättelser utan invändning, vilket innebär att årsredovisningarna i allt väsentligt bedömts vara rättvisande. Inom området Arbetsmarknad har även genomfört ett antal granskningar som här redovisas i kronologisk ordning. Sänkta socialavgifter för vem och till vilket pris? (RiR 2008:16) har granskat om nedsättning av socialavgifter är en kostnadseffektiv åtgärd och om åtgärden leder till högre sysselsättning. har även granskat den nedsättning som riktas mot inland och delar av inre (den regionala nedsättningen), en generell nedsättning som riktar sig mot småföretag (nedsättning) samt en nedsättning för personer som fyllt 18 men inte . Den sistnämnda är kopplad till utgiftsområdet medan övriga delar av granskningen redovisas under utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 24 Näringsliv. I den del som berör nedsättningen för ungdomar anser att den haft begränsade sysselsättningseffekter och höga dödviktseffekter, dvs. samma personer som får arbete genom åtgärden ändå skulle ha anställts. Nedsättningen kan därför ifrågasättas. föreslår att regeringen skyndsamt utvärderar nedsättningen av socialavgifter för ungdomar. Nedsättningen av socialavgifter för ungdomar har bara varit i kraft då det andra steget trädde i kraft så sent som . Det är svårt att kvantifiera sysselsättningseffekter av åtgärden. Det kan dock konstateras att ungdomar ofta har en svag anknytning till arbetsmarknaden och ligger i den nedre delen av inkomstfördelningen. De har därför en högre arbetsutbudselasticitet än genomsnittet för arbetsmarknaden. Åtgärdens långsiktiga sysselsättningseffekter bör därför vara positiva. Regeringen konstaterar också att det finns andra positiva effekter av nedsättningen. Företagens arbetskraftskostnader sjunker initialt vilket leder till en positiv effekt på efterfrågan på arbetskraft och därmed på sysselsättningen. Den nuvarande nivån på nedsättningen av socialavgifter för ungdomar har inte varit i kraft tillräckligt för att kunna utvärderas på ett meningsfullt sätt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 14