prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Prognos enligt huvudscenariot inom parentes, procentuell förändring om annat ej anges -5,2 (-5,2) (0,6) (3,1) (3,8) -1,8 (-1,8) (1,2) (3,0) (3,4) -15,3 (-15,3) (2,2) (6,7) (8,0) -20,0 -4,6 (-20,0) (-4,7) (6,6) (9,6) -1,4 (-1,4) (2,4) (2,7) (3,1) -2,6 -3,7 -0,5 (-2,6) (-3,5) (-0,5) (0,9) (8,8) (11,4) (11,6) (10,9) -7,9 -8,0 -5,7 -3,0 (-6,4) (-6,5) (-5,0) (-3,0) (0,25) (0,50) (1,25) (2,50) (3,1) (2,0) (1,9) (2,3) -0,4 (-0,4) (0,4) (0,8) (1,8) -2,2 -3,3 -1,7 -0,4 (-2,2) (-3,4) (-2,1) (-1,1) 1Omfattar både fasta bruttoinvesteringar och lagerinvesteringar. 4I procent av arbetskraften. 5Skillnad i procent mellan faktisk och potentiell produktion. 8Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Ett alternativt antagande om vad som orsakade produktivitetsfallet har således stor effekt på prognosen för den framtida eko- nomiska utvecklingen i . Sysselsättningen blir lägre och arbetslösheten blir högre de när- maste åren som BNP-tillväxten i ge- nomsnitt blir högre 2011 och 2012 (se tabell 6.6). Att sysselsättningen utvecklas ytterligare lite svagare i detta alternativscenario jämfört med huvudscenariot innebär dock att potentiell sys- selsättning blir något lägre till följd av persis- tenseffekter.73 Detta har dock en mycket mindre effekt på potentiell BNP än den antagna högre potentiella produktiviteten, vilket sammantaget innebär att potentiell BNP är högre än i huvud- scenariot. Makroekonomiska effekter av influensapandemin klassar den nya influensan, Influensa A (H1N1), som en pandemi74. Det råder mycket stor osäkerhet kring hur många som kommer att insjukna samt vilka effekterna blir på den ekonomiska utveck- lingen. Under en vanlig influensasäsong smittas av befolkningen, beroende på typ av virus. Vid en pandemi bedöms insjukna.75 Den ekonomiska prognos som presenteras i denna proposition baseras på antagandet att av befolkningen i och i om- världen insjuknar i influensapandemin . Trots att influensapan- demin antas bli relativt mild väntas den dämpa aktiviteten i världsekonomin under fjärde kvar- talet och . Influensapandemin leder till ökad frånvaro från arbetet på grund av att folk blir sjuka eller behöver ta hand om sjuka barn.76 I be- döms antalet arbetade timmar i och med detta bli lägre 2009 jämfört med om influensapandemin inte inträffar. Vidare dämpas hushållens konsumtion något till följd av att folk är sjuka, undviker att handla på grund av smittorisken samt av en allmänt ökad oro. Influ- ensapandemin leder även till minskat resande och minskad internationell handel, vilket bidrar till att svensk export tillfälligt blir något lägre. Sammantaget bedöms den lägre efterfrågan, till följd av influensapandemin, leda till att BNP- tillväxten i bli lägre 2009 och 2010 jämfört med om influensapande- min inte inträffar. Effekten på BNP av influen- sapandemin är dock tillfällig och bedöms BNP vara tillbaka på un- gefär samma nivå som om influensapandemin inte inträffar. 74 Innebörden av en pandemi är att en infektionssjukdom sprids på minst två kontinenter och drabbar en stor andel av befolkningen i flera länder. 75 Det baseras bl.a. på antalet insjuknade i de fyra senaste pandemierna, ryska snuvan 188992, spanska sjukan 191820, asiaten 195758 samt hongkonginfluensan 196870. 76 De som är sjuka antas i genomsnitt vara hemma från arbetet . 73 Se fördjupningsrutan Varför tenderar arbetslösheten att bita sig fast? Av de som är sysselsatta antas ha barn i åldrarna . i finansplanen för en diskussion om olika förklaringar till hur persistens barnen smittas och någon av föräldrarna antas i genomsnitt vara hemma 7 Inkomster och skattefrågor tidigare steg ger detta en skattelättnad på höjning av grundavdraget. En omfattande energi- och miljöskattere- form aviseras med inriktning att skatte- reglerna ska bli mer träffsäkra och ända- målsenliga. Effektiva miljöskatter och styrmedel bidrar till att mål på klimat- och energiområdet kan nås. Lågkonjunkturen medför att skatteintäk- terna minskar . ökar skatteintäkterna igen. Skattekvoten beräknas minska från av BNP 2012. I detta avsnitt redovisar regeringen kommande åtgärder på skatte- och avgiftsområdet samt ut- fall och prognoser för den offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster. Kapitlet inleds med en genomgång av de skatte- politiska riktlinjer som antog . I avsnitt 7.2 presenteras kommande förslag på skatte- och avgiftsområdet tillsammans med en offentligfinansiell bedömning för . I avsnitt 7.3 redovisas prognoser för den offentliga sektorns skatteintäkter och statsbud- getens inkomster. antog riktlinjer för skattepolitiken i form av ett antal hållpunkter och ett antal krav (prop. 2007/08:100, avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU420, rskr. 2007/08:259). Genom fem hållpunkter inriktas skattepolitiken på att stödja de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik som exempelvis en varaktigt högre sysselsättning och en högre generell och rättvist fördelad välfärd. Därutöver utformas skattepolitiken så att den tillgodoser fem krav som ställs på de svenska skattereglerna i en allt mera globaliserad värld. Här återges först de olika hållpunkterna och kraven. Därefter relateras de till de skatteåtgärder som aviseras i denna proposition. 1.Goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning Skattereglerna ska bidra till att öka den varaktiga sysselsättningen (antalet arbetade timmar) genom ökat arbetsmarknadsdeltagande, genom att personer som redan har arbete ökar sitt arbete och genom ökad utbildning och kompetens hos dem som arbetar. 2.Goda villkor för företagande och investeringar Skattereglerna ska ge goda villkor för investe- ringar i , genom att attrahera utländska företags lokalisering och investeringar i och genom att företag redan verksamma i ökar sina investeringar. Därutöver ska också goda villkor gälla för svenska företags investeringar i utlandet. 3.Generell och rättvist fördelad välfärd Skattepolitiken ska utformas så att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd och högre sysselsättning säkerställs. Skattereglerna ska bidra till att negativa miljö- och folkhälsoaspekter fångas upp i prisbild- ningen på olika marknader genom internalisering av s.k. negativa externa effekter. Korrigeringar av sådana effekter bör ske på ett så effektivt sätt som möjligt med beaktande av andra krav på skattesystemet. På miljöområdet ska skatterna samordnas med andra styrmedel som exempel- vis handel med utsläppsrätter så att miljöstyr- ningen blir samhällsekonomiskt effektiv. Prin- cipen om att förorenaren ska betala ska gälla. Ett legitimt och rättvist skattesystem Skattereglerna ska utformas så att de stärker medborgarnas förtroende för skattesystemet och underlättar för dem att göra rätt för sig. Skattefel ska begränsas och skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. Skatterna ska finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt med bevarande av samhällseko- nomisk balans. Utifrån detta fiskala krav ska skattereglerna utformas på ett så enkelt sätt som möjligt med beaktande av målet om hög välfärd och hög varaktig sysselsättning. Generella och tydliga regler Med beaktande av hållpunkterna ska skatte- reglerna vara generella och existerande särregler (skatteutgifter) löpande prövas för att förenkla systemet och för att skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. 8.Hållbara regler i förhållande till EU Skatteregler och åtgärder ska vara hållbara och försvarbara i ett EG-rättsligt perspektiv. 9.Beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället På inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. 10.Förenkling av regler för ökad effektivitet Arbetet med att förenkla skattereglerna (minskad administrativ börda) drivs vidare. arbetet ska nyttan av förenklingar för företagen beaktas liksom behovet av att värna skatte- intäkterna. Hållpunkterna och kraven ger en ram för utvecklingen av skattepolitiken. De fem håll- punkterna med dess koppling till den ekono- miska politiken pekar i första hand ut vad som är angeläget. De fem kraven har sin tyngdpunkt på det som bör undvikas. En i förhållande till håll- punkter och krav framgångsrik skattepolitik innebär därmed i första hand att hållpunkterna förstärks medan avvikelserna från kraven bör vara så begränsade som möjligt. Riktlinjerna och de aktuella åtgärderna I relation till riktlinjerna tar de åtgärder som aviseras i denna budgetproposition sikte på att ge bättre förutsättningar för en varaktigt högre sysselsättning genom det förstärkta jobbskatte- avdraget. I det aktuella ekonomiska läget bidrar jobb- skatteavdraget inte bara till att främja en var- aktigt hög sysselsättning utan även till att förstärka efterfrågan i ekonomin. Därigenom bromsas sysselsättningsfallet och nästa syssel- sättningsuppgång påskyndas. Företagsskatteåtgärderna bidrar till ett mer rättvist och legitimt skattesystem genom de åtgärder mot avancerad skatteplanering som aviseras. Dessa åtgärder bidrar också till att stabilisera skatteintäkterna och därmed ökar hållbarheten i de offentliga finanserna. Den generella och rättvisa välfärden förstärks genom den utbyggda skattelättnaden för pensio- närer. Den företagsskatteutredning som aviseras ska undersöka olika möjligheter att främja varaktigt högre sysselsättning, förbättra villkoren för företagande och investeringar och bidra till hållbara finanser och i förhållande till EU håll- bara och försvarbara skatteregler. Som en del av de förändringar i bostads- beskattningen som aviseras ingår en viss begränsning av möjligheten till uppskov med skatt på kapitalvinster. Därmed reduceras in- slaget av uppskjuten beskattning i de svenska skattereglerna. Frågan om skatteuppskov, deras redovisning och effektivitet, har uppmärksammats av Riksrevisionen.77 har fortsatt med förslag kring effektivare skatter på klimat- och energiområdet och om beskatt- ningen av personbilar med bättre miljöegen- skaper. Vidare aviseras kommande förslag om slopande av kvarvarande energiskatteavdrag för 7.2Kommande förslag på skatte- vindkraft, av avfallsförbränningsskatten och av Regeringen redovisar i det följande ett antal åtgärder på skatteområdet med effekter för och framåt. Samtliga åtgärder förutom de förändrade nivåerna för social- avgifter kommer att föreslås i särskilda proposi- tioner och redovisas därför i denna proposition som bedömningar. För beskattningen av förvärvsinkomster aviseras en förstärkning av jobbskatteavdraget. För personer aviseras ytterligare sänkt skatt. På socialavgiftsområdet aviseras en nedsätt- ning av egenavgifterna för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag samt ytterligare sänkta egenavgifter till följd av förlängd karens- tid. Vidare föreslås förändrade nivåer för social- avgifterna mot bakgrund av att utgiftsnivåerna har ändrats. På området för kapital- och egendomsskatter aviseras vissa förändringar i systemet med fastig- hetsavgift, förändringar av stämpelskatten vid vissa förvärv samt förändrade regler av beskatt- ningen av andelsbyten vid utflyttning. Vidare redovisas arbetsläget vad gäller förslagen från Stiftelse- och föreningsskatteutredningen och . På företagsbeskattningsområdet aviseras en utredning samt förslag om skattefrihet för kapitalvinster och utdelningar på andelar i handelsbolag, om ändrade regler om beskattning av vissa penninglån och om beskattning av underskottsföretag. Därutöver aviseras förslag om avdrag för förluster i utländska dotter- företag, om särskilt förfarande för prissättnings- besked vid internationella transaktioner och om förändrade regler vid uttagsbeskattning. På energi- och miljöskatteområdet lämnar regeringen bedömningar i frågan om skatter och effektiv miljöstyrning i anslutning till det arbete som inletts med Klimatpropositionen. 77 RiR 2009:3 Skatteuppskov Regeringens redovisning av bostadsuppskov och pensionssparavdrag. Se vidare avsnitt 12.2.3. skatten på gödselmedel. För övriga punktskatter aviserar regeringen förslag om ändrade regler för beskattningen av privatinförsel av cigaretter och redovisar en bedömning av reklamskatten. På mervärdesskatteområdet aviseras en utred- ning om sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster och ett kommande förslag om nya mervärdesskatteregler om omsättningsland för tjänster m.m. Vidare redovisas arbetsläget vad gäller utredningen som omfattar mervärdesskatt och ideella föreningar m.m. I ett avslutande avsnitt redovisas de finansiella effekterna av de skatte- och avgiftsförslag som lämnas eller aviseras i denna proposition. Ärendet och dess beredning m.m. För det ärende där förslag lämnas finns lag- förslag i avsnitt 3. Lagförslagen har beretts under hand med . Det förslag som lämnas kring förändringar av socialavgiftsnivåerna är enligt regeringens mening av sådan enkel beskaffenhet att Lag- rådets hörande skulle sakna betydelse. 7.2.1Skatter på arbetsinkomster förvärvsinkomstbeskattningen Regeringens bedömning: För att dämpa fallet i sysselsättningen och för att påskynda den kommande uppgången, bör jobbskatteavdraget förstärkas i ett fjärde steg med . Det förstärkta jobbskatteavdraget stimulerar också arbetsutbudet och ökar därmed den varaktiga sysselsättningen. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Jobb- skatteavdraget är en central del i regeringens ekonomiska politik för att varaktigt öka syssel- sättningen. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta för dem som står utanför arbets- marknaden och bidrar genom sänkta marginalskatter till ett ökat arbetsutbud för dem som redan har ett arbete. Jobbskatteavdraget gör det även mer attraktivt att starta och bedriva aktiv näringsverksamhet. Såväl svenska som internationella erfarenheter visar också att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta är avgörande för att varaktigt höja sysselsättningen och minska frånvaron på arbetsmarknaden. En lägre skatt på arbetsinkomster ökar dessutom individernas självbestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på sin lön. Vidare har i sin andra rapport bedömt att det tredje steget i jobbskatteavdraget är välmotiverat utifrån regeringens sysselsättningspolitiska målsätt- ningar. står dock många utanför arbets- marknaden. Den djupa lågkonjunkturen har också inneburit att arbetslösheten stigit snabbt som sysselsättningen har minskat. En förstärkning av jobbskatteavdraget är därför särskilt viktig i nuvarande konjunktur- läge. Förstärkningen ökar hushållens disponibla inkomster, vilket leder till att konsumtionen stimuleras och sysselsättningsfallet dämpas. Ett förstärkt jobbskatteavdrag bidrar också till att fler håller sig kvar på arbetsmarknaden under lågkonjunkturen och främjar således en stark sysselsättningsökning i nästa konjunkturupp- gång. Eftersom drivkrafterna till att söka arbete ökar i och med en förstärkning av jobbskatte- avdraget hålls sökaktiviteten uppe. Detta, i kombination med ett ökat arbetsutbud, bidrar till en stark sysselsättningsutveckling i nästa konjunkturuppgång samt förbättrar förutsätt- ningarna för en god rörlighet på arbetsmark- naden, vilket är nödvändigt för en kraftfull sysselsättningsökning. Ett förstärkt jobbskatte- avdrag minskar därmed risken för att arbets- lösheten biter sig fast på en hög nivå. Enligt regeringens bedömning bör därför jobbskatteavdraget förstärkas inom ramen för ett fjärde steg. Förstärkningen av jobbskatteavdraget bör ske med för dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt . Förstärkningen bör utformas på ett sätt som ger så många som möjligt sänkt marginalskatt. För personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt innebar det tredje steget i jobbskatteavdraget att avdraget förenklades genom att bl.a. kopplingen till grundavdraget slopades. Denna förenkling medförde att jobb- skatteavdraget i genomsnitt blev kraftfullt för- bättrat för denna grupp, särskilt för pensionärer med låga arbetsinkomster. /2009 förbättrades också de ekonomiska villkoren för pensionärer generellt genom en höjning av grundavdraget för pensionärer. I avsnitt 7.2.1.2 aviseras ytterligare en höjning av grundavdraget för pensionärer. Mot denna bakgrund bör jobbskatteavdraget inte förändras ytterligare för dem som har fyllt . I likhet med de tre tidigare stegen bör det fjärde steget särskilt inriktas mot att dels sänka trösklarna för individen att gå från fulltids- frånvaro till hel- eller deltidsarbete, dels förstärka drivkraften hos dem som redan har ett arbete att öka sin arbetsinsats. Med bibehållande av detta dubbla syfte bör det fjärde steget utformas så att den disponibla inkomsten ökar förhållandevis mycket för låg- och medelinkomsttagare. Det fjärde steget innebär att jobbskatte- avdraget höjs så att det ger en tillkommande skattelättnad med vid (31,för i månadslön och som betalar Av tabell 7.1 framgår vad det totala jobb- skatteavdraget efter det fjärde steget blir för några yrkesgrupper. Tabell 7.1 Jobbskatteavdraget 2010 för olika månadslöner Källa: Egna beräkningar. Anm.: Månadslön 2008 för respektive yrkesgrupp (SSYK) från Statistiska central- byråns strukturlönestatistik, framskriven med beräknad löneförändring inom sektorn. Det fjärde steget medför ytterligare lägre genomsnittlig skatt. I diagram 7.1 visas genom- snittsskatten, vid genomsnittlig kommunalskatt, utan respektive med gällande jobbskatteavdrag och med aviserade förändringar. Diagram 7.1 Genomsnittlig skatt utan jobbskatteavdraget (streckad linje), enligt gällande regler (ljus linje) samt enligt aviseringen om ett förstärkt jobbskatteavdrag (mörk linje) för personer som inte har fyllt Källa: Egna beräkningar. Som framgår av diagram 7.1 kommer den genomsnittliga skatten att understiga för arbetsinkomster . I diagram 7.2 visas marginalskatten, vid genomsnittlig skattesats för inkomst- skatt, utan respektive med gällande jobbskatte- avdrag och med aviserade förändringar. Diagram 7.2 Marginalskatt utan jobbskatteavdraget (streckad linje), enligt gällande regler (ljus linje) samt enligt aviseringen om ett förstärkt jobbskatteavdrag (mörk linje) för personer som inte har fyllt Källa: Egna beräkningar. Ett fjärde steg i jobbskatteavdraget innebär att marginalskatten sänks med ca 1,5 procent- enheter för arbetsinkomster mellan ca 38 600 och . För arbets- inkomster mellan ca 115 000 och sänks marginalskatten med ca 1 procent- enhet. I tabell 7.2 visas skatten utan respektive med jobbskatteavdrag enligt gällande och aviserade regler vid genomsnittlig skattesats för inkomstskatt. Dessutom visas den totala inkomstskattesänkningen som procent av arbetsinkomsten. Redovisningen avser personer som har hela sin inkomst från arbete. Tabell 7.2 Skatt på arbetsinkomster och jobbskatteavdrag enligt gällande regler samt enligt aviseringen om förstärkt jobbskatteavdrag för personer som inte har fyllt (2010) Källa: Egna beräkningar. Av tabell 7.2 framgår att för en person som tjänar före skatt, ger jobb- skatteavdraget en skattelättnad med . Detta innebär att utbytet av att gå från heltidsarbetslöshet till heltidsarbete ökar med . Jobbskatteavdraget, som procent av inkomsten, är högre för låg- och medelinkomsttagare än för de med högre inkomster. kommer att remittera ett förslag med angivna ändringar. Regeringen avser att återkomma med förslag till riks- dagen. Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.1.2 Ytterligare sänkt skatt för pensionärer Diagram 7.3 Grundavdrag i kronor för personer som är eller äldre vid början enligt gällande regler (ljus linje) samt enligt aviserat förslag (mörk linje) Regeringens bedömning: Skattelättnaden för per- soner som vid årets ingång har fyllt bör förstärkas i ett andra steg med . Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: sänktes skatten för de flesta pensionärer genom ett förhöjt grundavdrag vid taxerade förvärvsinkomster upp till ca . För att ytterligare förstärka pensionärernas disponibla inkomster bör det förhöjda grund- avdraget för pensionärer utökas så att skatten sänks med ytterligare . Det kommande förslaget bör innebära att alla personer som har fyllt vid beskattnings- årets ingång och som betalar skatt får en skatte- sänkning. Förstärkningen bör ge en skattesänk- ning med ca för en pensionär med full garantipension. För utformningen av det ytterligare förhöjda grundavdraget bör en utgångspunkt vara det sätt på vilket pensionerna skrivs ner 2010. minskar de prisbasbeloppsindexerade garanti- pensionerna nominellt . De följsamhetsindexerade inkomst- och tilläggs- pensionerna minskar . Detta motiverar att förstärkningens tyngdpunkt i kronor räknat bör läggas hos dem som också får en större pensionsnedskrivning. En sådan utformning ökar välfärden för breda pensionärs- grupper. I diagram 7.3 framgår utformningen av det ytterligare förhöjda grundavdraget för personer som är eller äldre. I tabell 7.3 visas tillkommande skattesänkning vid olika in- komster och olika kommunala skattesatser. Källa: Egna beräkningar. Tabell 7.3 Skattesänkning i kronor genom det ytter- ligare förhöjda grundavdraget för personer som är eller äldre vid olika inkomst- och kommunalskattenivåer. Kommunalskatt (%) (29,89) (31,52) (34,17) (se not) Not: Inkomsten varierar för garantipensionärer beroende på ålder och civilstatus. Skattelättnaden blir dock lika stor för samtliga garantipensionärer. Källa: Egna beräkningar. Den aviserade höjningen av grundavdraget för personer innebär, när även övriga skatte-, pensions- och bidragseffekter beaktas, att nettoinkomsten för pensionärskollektivet förblir ungefär oförändrad . För de sämst ställda pensionärerna, dvs. garantipensionärer och andra personer med låga pensioner, förstärks nettoinkomsten. I tabell 7.4 visas, för olika inkomstnivåer och vid genomsnittlig kommunalskatt, den totala skattesänkningen till följd av båda stegen av det förhöjda grundavdraget. till skatte- sänkningen såväl i kronor som i procent av inkomsten har det förhöjda grundavdraget en progressiv fördelningspolitisk profil då pensio- närer i de lägre inkomstskikten får en större skattesänkning. Tabell 7.4 Total skattesänkning i kronor till följd av det förhöjda grundavdraget (steg 1) och aviserat förslag (steg 2) för olika inkomstnivåer vid genomsnittlig kommunalskatt (31,52). Inkomstnivå kr/år följd av steg 1 andel (%) av och steg 2, kr/år -Gift/sammanboende, -Gift/sammanboende, Källa: Egna beräkningar. kommer att remittera ett förslag med angivna ändringar. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.2Skatter på arbetsinkomster socialavgifter m.m. 7.2.2.1Nedsatta egenavgifter för enskilda näringsidkare Regeringens bedömning: För att förbättra de små företagens förutsättningar för utveckling och tillväxt bör egenavgifterna för enskilda närings- idkare i åldern sättas ned , dock högst . En förutsättning bör dock vara att över- skottet av näringsverksamheten överstiger . Nedsättningen bör vara förenlig med kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse och hanteras av som en del av deklarationsförfarandet. Det kommande förslaget bör träda i kraft men tillämpas på inkomster som uppbärs . Skälen för regeringens bedömning: Före- tagande skapar sysselsättning och tillväxt. Det är därför viktigt att arbetet fortsätter med att främja företagande och entreprenörskap genom att göra det mer attraktivt att starta, driva och utveckla företag. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag betalar social- avgifter i form av egenavgifter liksom undan- tagsvis personer med viss inkomst av tjänst. Egenavgifterna utgör en stor kostnad för många näringsidkare. En nedsättning av egenavgifterna kan därför göra det mer attraktivt att driva ett eget företag samt sänka tröskeln för den som överväger att starta ett företag. Det kan även förbättra likviditeten, vilket skulle underlätta verksamheten framför allt för de små företagen. Den finansiella krisen och den pågående låg- konjunkturen förstärker behovet av att vidta åtgärder som sänker kostnaderna och stärker likviditeten hos företagen.