prop · GX031d21 · 2009-09-21 00:00:00 — Regeringen delar bedömning att miljökvalitetsmålet blir mycket svårt eller omöjligt att nå även om ytterligare åtgärder sätts in. Särskilt delmålen om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller och god inomhusmiljö blir mycket svåra att nå . Det behövs åtgärder på alla nivåer om utvecklingen ska kunna ändras. Det är angeläget att kommuner tar ett helhetsgrepp och uppmuntras att utveckla lokala klimat- och energistrategier som visar hur energianvändning och transportbehov kan minskas. och länsstyrelser ska stödja detta strategiska arbete i kommunerna. Samordningen mellan planering på lokal, regional och nationell nivå bör förbättras för att åstadkomma en mer effektiv utveckling. beslutade om etappmål för buller. Målen utgick från vissa angivna riktvärden. Dessa riktvärden står fast. Det är dock viktigt att poängtera att riktvärden ska tolkas just som riktvärden. De är inte bindande krav. Det är enligt regeringens uppfattning angeläget från klimatsynpunkt att möjligheterna att komplettera befintliga tätorter med ny bostadsbebyggelse genom exempelvis förtätning tas tillvara, men att det sker på ett sätt som är acceptabelt från buller- och luftsynpunkt. bedömer att mindre mängder avfall deponeras och mer materialåtervinns. Detta gäller såväl hushållsavfall som avfall från företagen. Särskilda problem finns att nå målet om återvinning av matavfall från hushåll och andra källor. bedömer även att målet om återföring av fosfor blir svårt att nå, trots att återföringen har ökat till följd av bl.a. dyrare konstgödsel. Totalt sett bedömer att delmålet kommer att vara möjligt att nå om ytterligare kraftfulla åtgärder sätts in. Regeringen bedömer att inriktningen på avfallsområdet bör vara densamma som . I arbetet med att genomföra det reviderade ramdirektivet om avfall i svensk lagstiftning ser regeringen över möjligheterna att ytterligare förenkla och förtydliga reglerna på avfallsområdet med syfte att främja återvinningen i enlighet med avfallshierarkin. I samband med detta arbete överväger regeringen införandet av en möjlighet för yrkesmässiga verksamheter att lämna hushållsavfall till annan än kommunen samt möjligheterna till regelförenkling avseende avfallstransporter. Regeringen har i proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2008/09:163) föreslagit ett mål om effektivare energianvändning till 2020. Det omfattar såväl industri, transporter och bebyggelsen. För att nå målet föreslår regeringen ett femårigt program för energieffektivisering med under åren 2010- 2014, se vidare utgiftsområde 21 Energi. har på regeringens uppdrag arbetat med att ta fram uppgifter om byggnaders tekniska utformning och att redovisa eventuella kopplingar mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Uppdraget ska redovisas och kommer utgöra underlag för regeringens vidare insatser för att undvika fukt, mögel och buller. Städer och stadsutveckling har en avgörande inverkan på bl.a. ekonomisk utveckling, social sammanhållning och miljö. Regeringens satsning på hållbara städer inleddes genom tillsättandet av Delegationen för hållbara städer. Delegationen har till uppgift att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Delegationen har ett brett uppdrag och ska genomföra olika åtgärder som säter fokus på och långsiktigt bidrar till förbättrade förutsättningar för utveckling av hållbara städer. Satsningen kompletterades genom att det ekonomiska stödet till hållbara städer infördes . Stödet syftar till att främja en hållbar stadsutveckling genom åtgärder som vidtas i syfte att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser. Åtgärderna kan också utgöra förebilder nationellt och internationellt för hållbart stadsbyggande och tillämpad miljöteknik. Det ekonomiska stödet och delegationens arbete har mött ett stort intresse. Flera välbesökta seminarier har genomförts. En första ansökningsomgång för det ekonomiska stödet genomförs . 3.5.16 Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystem samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller hejdande av förlust av biologisk mångfald, minskad andel hotade arter samt hållbart nyttjande. Arbetet med områdesskydd har intensifierats. säkrades 2008 genom köp, intrångsersättningar och bidrag till kommuners markförvärv för naturreservat, till en kostnad av . Av dessa områden utgjordes av produktiv skogsmark nedanför den fjällnära gränsen. började anslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald användas även för att ersätta markägare vid avtalslösningar. I propositionen Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214) redovisar regeringen åtgärder för att ytterligare utveckla arbetet med skydd av naturområden bl.a. i syfte att förbättra uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen, se vidare 3.5.12. fastställdes 19 nya åtgärdsprogram för hotade arter, vilket betyder att det finns 109 färdiga program. fördelades till länsstyrelsernas arbete med åtgärdsprogram 2008. I propositionen En ny rovdjursförvaltning (prop. 2008/09:210) slås fast att ska ha livskraftiga stammar av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn och att varje art ska finnas inom dess naturliga utbredningsområde. är ett av de länder i där rovdjursstammarna har haft den starkaste tillväxten. Trots rovdjursstammarnas tillväxt kan dock inte vargens förekomst i landet anses som långsiktigt säkrad på grund av den höga graden av inavel i den skandinaviska vargstammen. Regeringen föreslår därför åtgärder för att stärka vargstammens genetiska status, bl.a. genom införsel av vargar med östligt ursprung eller flyttning av invandrade vargar till den mellansvenska vargpopulationen. Regeringen avser utvärdera dessa åtgärder och rovdjursstammarnas utveckling och återkomma med mål för stammarnas utveckling . För att uppnå en bättre samexistens mellan rovdjur och människa föreslås i propositionen ett ökat regionalt ansvar för förvaltningen av stammarna av björn, varg, järv och lodjur. När det gäller rovdjur och skador på tamdjur och renar hänvisas till utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Stränder och strandnära områden har stor betydelse för växt- och djurlivet och för människors naturupplevelser. överlämnade regeringen propositionen Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden (prop. 2008/09:119) till . har antagit förslaget (bet. 2008/09:MJU13, rskr. 2008/09:227). De nya bestämmelserna innebär att kommunerna får huvudansvaret för att pröva frågor om upphävande av och dispens från strandskyddet som länsstyrelsernas roll stärks bl.a. genom att de kommunala besluten om upphävande och dispens ska bli föremål för länsstyrelsernas överprövning. De nya bestämmelserna innebär även en ökad samordning av och samt vissa förtydliganden av tidigare bestämmelser i syfte att uppnå en mer enhetlig rättstillämpning. Det gäller bl.a. förtydliganden av strandskyddets syften och förutsättningarna för att upphäva eller ge dispens från strandskyddet. För att stärka syftena med strandskyddet bör dispens eller upphävande av strandskyddet inte omfatta ett område mellan strandlinjen och de planerade byggnaderna eller anläggningarna. bedömer att miljökvalitetsmålet blir mycket svårt att nå till 2020. Mycket tyder på att förlusten av biologisk mångfald fortsätter trots ökade insatser, även om takten har minskat något. Delmålet att hejda förlusten av biologisk mångfald kommer troligen inte att nås. Insatser inom områdesskydd och åtgärdsprogram för hotade arter har positiva effekter, men räcker inte till för att vända trenden för att uppfylla miljökvalitetsmålet. Delmålet om minskad andel hotade arter bedöms möjligt att nå till 2015, men det kräver ytterligare kraftfulla insatser och att redan beslutade åtgärder genomförs som planerat. 2010-målet enligt konventionen om biologisk mångfald har haft en stor betydelse för utvecklingen av politiken för biologisk mångfald, både nationellt, inom EU och globalt. Det resultat som framträder är blandat, med ett antal positiva exempel trots att den sammantagna bilden av tillståndet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster fortsätter att förvärras. Regeringen avser därför att fortsätta att verka för en förstärkning och effektivisering av natur- vårdspolitiken baserat på sektorsansvaret och för ett förbättrat kunskapsunderlag om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringen har i klimatpropositionen, havspropositionen, rovdjurspropositionen och i områdesskyddspropositionen formulerat en politik för biologisk mångfald som fungerar i ett globalt sammanhang och som bygger på lokalt engagemang från de som närmast berörs av varje enskild åtgärd. Det lokala och regionala arbetet utgör själva kärnan i naturvårdsarbetet. För att behålla den kraft och ambition som finns på den lokala nivån har regeringen gett samtliga länsstyrelser i uppdrag att påbörja arbete med regionala landskapsstrategier, baserat på vägledning. För att ytterligare förstärka den lokala naturvården avser regeringen att återuppta den lokala naturvårdssatsningen () med . Regeringen analyserar det förslag till nationell strategi och handlingsplan för att hantera främmande arter, som med flera myndigheter redovisat. Det är viktigt att identifiera vilka åtgärder som bör vidtas på EU-nivå respektive nationellt. EU- kommissionen arbetar med en EU-gemensam strategi på området. har tillkännagivit att regeringen bör tydliggöra och komplettera regelsystemen för genmodifierade organismer i foder, livsmedel och industriråvaror samt se till att myndigheterna följer gällande regler för etiska bedömningar och riskbedömningar vid prövning av GMO-ärenden (bet. 2007/08:MJU1, rskr. 2007/08:94, 2007/08:95, 2007/08:96). Regeringen har därför uppdragit åt Statskontoret att ge förslag på hur sektorsövergripande frågeställningar om etik och riskbedömningar i ärenden om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön och utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade livsmedel och foder kan fördjupas när myndigheterna utarbetar underlag till svenska ståndpunkter i EU. Förslagen ska fokusera på hur berörda myndigheter ska arbeta för en ökad samordning så att både sektorsspecifika och sektorsövergripande aspekter beaktas. Statskontoret ska även se över och särskilda uppgifter i syfte att utvärdera hur dessa myndigheters uppdrag förhåller sig till behovet av sektorsövergripande bedömningar. Uppdraget ska lämnas till reger- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Vidare har regeringen gett i uppdrag att redovisa vilka uppgifter verket bedömer behövs i riskbedömningen av GMO för att kunna ta naturvårdshänsyn till olika effekter. Därutöver ska redovisa vilka element som verket bedömer bör ingå i övervakningen av GMO som introduceras i miljön för försök eller i kommersiell odling. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) redovisade till regeringen kunskapsöversikten Miljökonsekvenser av GMO. Regeringen avser att återkomma i frågan om kunskapsläget inom området. Alla länsstyrelser har regionaliserat miljömålen och flertalet har tagit fram åtgärdsplaner för att nå målen. AB bedriver, genom finansiering med statligt bidrag, arbete för att öka miljökraven vid offentlig upphandling. Arbetet pågår inom de fyra strategiska områden som regeringen pekat ut i en handlingsplan . har även det svenska ansvaret för EU:s frivilliga miljölednings- och revisionssystem Emas. och början av 2009 har ett arbete ägt rum inom EU med att revidera Emasförordningen. Sedan miljöledningsuppdragen till myndigheterna inleddes har många framsteg gjorts inom miljöledningsarbetet. Såväl de direkta som de indirekta miljöeffekterna av myndigheternas verksamhet ska tas om hand inom ramen för myndigheternas miljöledningssystem. togs förnyade riktlinjer för redovisning av miljöledningsarbetet fram. Enligt dessa ska bl.a. kvantitativa uppföljningsmått inom områdena tjänsteresor, energiförbrukning samt miljökrav i upphandling mätas och redovisas till regeringen. Regeringen beslutade om en förordning om miljöledning i statliga myndigheter. Förordningen förtydligar att statliga myndigheter har en skyldighet att ha ett miljöledningssystem som integrerar miljöhänsyn 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 i myndigheternas verksamhet. Förordningen inkluderar riktlinjerna för hur myndigheterna ska rapportera sitt miljöarbete. har bistått med underlag, framför allt om konsumtionens klimatpåverkan, till EU:s arbete med att ta fram en handlingsplan för hållbar konsumtion och produktion och hållbar industripolitik samt till arbetet i den internationella arbetsgrupp som leder inom den s.k. Marrakechprocessen (Task Force on Sustainable Lifestyles). Marrakechprocessen är uppföljningen av vad avser hållbar konsumtion och produktion och utvecklingen av ett tioårigt ramverk av program som 2010 ska diskuteras och 2011 ska antas av länderna vid Commission on Sustainable Development (CSD). Hos ett tjugotal myndigheter (däribland Lantmäteriet, , och ) pågår förberedelserna för att genomföra Inspire-direktivet i . Det övergripande syftet med Inspire är att underlätta tillgången till information för den europeiska miljöpolitiken; för att beskriva tillståndet i miljön, kunna följa förändringar och ge offentlighet till informationen. trädde de första genomförandebestämmelserna avseende Inspire-direktivet i kraft. Genomförandebestämmelserna behandlar medlemsstaternas skyldighet att upprätta metadata (information om en specifik informationsmängds kvalitet, villkor för tillhandahållande etc.). Även genomförandebestämmelser avseende medlemsstaternas skyldighet att utöva övervakning och rapportering av direktivets genomförande och informationsinfrastrukturens användning har trätt i kraft (). bereds de författningsförslag som krävs för att genomföra direktivet i nationell rätt. Regeringen har som mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regelverk . Regeringens syfte är också att regelförenklingsarbetet ska leda till en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Kostnaderna på miljöområdet uppgick enligt mätningar till 2008. har ett samrådsmöte angående regelförenkling inom miljöområdet hållits med företrädare för näringslivet, och bereds inom ett flertal förenklingsåtgärder som har inkommit från näringslivet. Som exempel kan nämnas förslag om att avskaffa kravet på registrering av avfallsoljor samt ett förtydligande av märkningskravet för elektriska och elektroniska produkter. Det senare förslaget är ute på remiss och nya regler beräknas träda i kraft . Viktiga åtgärder som genomförs är ändrade regler för prövning av vindkraft, förenklade regler för täkter samt en översyn av kompetenskraven för personal och företag som arbetar med fluorerade växthusgaser. Arbetet med ökade miljökrav i offentlig upphandling fortlöper väl och enligt regeringens handlingsplan. Det bedöms bidra till ökad användning av miljökrav i den offentliga upphandling och därigenom bidra till att uppnå flera av miljökvalitetsmålen. Miljödomstolarnas roll bör renodlas och prövningen av de s.k. B-verksamheterna bör ske vid färre myndigheter än . har i betänkandet Miljöprocessen (SOU 2009:10) bl.a. lämnat förslag till en ändrad prövningsordning för vissa miljömål. Utredningen föreslår att prövningen i första instans av s.k. A-verksamheter och vattenverksamheter flyttas från miljödomstolarna till fem prövningsmyndigheter. Där samlas även prövningen av de s.k. B-verksamheterna i stället för hos 23 länsrätter. Utredningens förslag innebär att tillståndsprövningen av verksamheter enligt görs hos fem specialiserade myndigeter. De tre betänkandena har remissbehandlats. Förslagen bereds nu inom . Regeringen avser att lägga förslag om en ny prövningsorganisation . Se även under utgiftsområde 1 , utgiftsområde 4 Rättsväsendet samt utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande och konsumentpolitik. Regeringen har enligt lagen (1990:1332) om avgifter för miljöfarliga batterier fått bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter som behövs för att samla in och omhänderta förbrukade batterier. Avgifterna fonderas i batterifonden som förvaltas av . Importörer och tillverkare betalar kvartalsvis in avgifter till för överlåten mängd miljöfarliga batterier, både för lösa batterier och sådana som levereras i varor. Avgifterna särredovisas på avgifter för blybatterier och avgifter för miljöfarliga s.k. småbatterier. Med småbatterier avses slutna nickelkadmiumbatterier, miljöfarliga alkaliska batterier, silveroxidbatterier och zinkluftsbatterier. har medel i batterifonden in enlighet med 15 § förordningen (1997:645) om batterier använts för bortskaffande/återvinning av kvicksilverbatterier och slutna nickelkadmiumbatterier, extern information, bidrag till kommunerna för batterisortering, insamling av blybatterier samt administration av batterifonden. Behållningen uppgick för blybatterier till och för småbatterier till . trädde den nya förordningen om producentansvar för batterier (SFS 2008:834) i kraft. Det innebär att det införs producentansvar för batterier och att arbete med batteriinsamling upphör. har fått regeringens uppdrag att utreda vad innestående medel i batterifonden ska användas till. Uppdraget ska redovisas . Den som har tillstånd att inneha eller driva en kärnkraftsreaktor ska betala avgifter och ställa säkerheter. Avgifterna avser finansiering av bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall, kostnader för en säker avveckling och rivning av kärnkraftverken samt kostnader för den forskning och utveckling som har samband med detta. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 beräknas i förhållande till den energi som levereras och betalas till kärnavfallsfonden. Kärnkraftsföretagen har rätt att ur kärnavfallsfonden löpande få ersättning för sådana kostnader som syftar till en säker hantering och slutförvaring av det använda kärnbränslet. Återstående medel fonderas för framtida behov. Ett liknande system för finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall från forskningsreaktorerna i Studsvik infördes . samlas de fonderade medlen i kärnavfallsfonden och förvaltas av styrelsen för Kärnavfallsfonden. Kärnavfallsfonden anger i förvaltningsberättelsen att fonden tillfördes avgiftsinbetalningar på (). Utbetalningarna uppgick till (). har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende , , samt Kärnavfallsfonden. En miljöpolitik för svenskt ledarskap för hållbar utveckling De miljöutmaningar vi står inför är gränsöverskridande. De rör de flesta politikområden och går ofta tvärs över politiska och administrativa gränser. En kommun eller ett land kan sällan enskilt lösa ett större miljöproblem utan samverkan utanför sina gränser. Regeringen har flyttat fram positionerna inom miljöpolitiken, särskilt inom klimatpolitiken. Ambitionen är att ska vara ledande för hållbar utveckling både vad gäller det vi gör här hemma och internationellt. Regeringens miljöpolitik grundar sig på internationellt samarbete och tar vara på möjlig- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 heterna till miljöförbättringar som internationella fora ger. EU är vårt viktigaste verktyg för en svensk miljöpolitik där ambitionerna stegvis flyttas fram och gemensamma lösningar söks inom och internationellt. Den gemensamma miljölagstiftningen inom EU har stor betydelse för både miljö och utvecklingen av den globala miljöpolitiken. Genom att regleringar och styrmedel utformas på EU-nivå blir miljöeffekten ofta större än genom beslut enbart i . Internationella miljöregler ger också likvärdiga konkurrensvillkor för företag som rör sig på den globala marknaden. är en drivande kraft i att utforma EU:s miljöpolitik. Genom EU- ordförandeskap där miljö- och klimatpolitiken är ett av de prioriterade områdena stärks det svenska inflytandet på EU:s miljöpolitik ytterligare. Siktet är inställt på att ska leda övriga EU till en global klimatöverenskommelse i . Uppföljningen av , genomförandet av de åtgärder som där överenskoms, kommer fortsatt vara i centrum av den globala miljöpolitiska dagordningen . Utvecklingskraften och viljan att ta ansvar för miljön hos människor, organisationer och företag behöver tas tillvara. Marknaden ska ges möjligheter att leverera lösningarna. Politikens roll är att skapa förutsättningar för utveckling men även att ställa miljökrav. Med ekonomiska styrmedel baserade på principen att förorenaren betalar kan rätt pris på utsläppen styra produktion och konsumtion på ett kostnadseffektivt sätt mot hållbara lösningar. En framåtsyftande miljöpolitik kräver både ekonomiska styrmedel och satsning på forskning, innovationer och kommersialisering av miljöteknik. arbetar för en mer effektiv och hållbar internationell miljöförvaltning i syfte att stärka det globala miljöskyddet. Klimatutmaningens globala omfång gör att intresset av utveckling och förbättrade levnadsförhållanden i utvecklingsländer sammanförs med intresset av effektivare resursutnyttjande och starkare miljöpolitik. Att stödja miljöteknikinvesteringar i utvecklingsländer handlar både om internationell solidaritet och om att bidra till effektiva utsläppsminskningar. har visat att det går att förena ekonomisk tillväxt med miljöhänsyn. minskade de svenska utsläppen av växthusgaser med 9 procent som den ekonomiska tillväxten ökade . En hållbar utveckling ger möjlighet att vara ett föredöme för många utvecklingsländer och de snabbt växande ekonomierna. Det omfattar samtliga tre dimensioner i hållbar utveckling, den ekologiska, den sociala och den ekonomiska dimensionen. Vi har ett ansvar gentemot kommande generationer att aktivt arbeta för att lösa miljöproblemen och att få en uthållig användning av naturens resurser. En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och därmed den högst prioriterade miljöfrågan. Att minska utsläppen av växthusgaser är en global utmaning som kräver ett globalt svar. leder EU som världens länder i ska sluta en klimatöverenskommelse som kan ta vid när nuvarande överenskommelse upphör 2012. Överenskommelsen behöver ange kraftfullare utsläppsminskningar, omfatta flera växthusgaser och länder än nuvarande överenskommelse. bör effektivt bidra till att en ny klimatregim lever upp till kraven om en rättvis och hållbar global utveckling. Det så kallade tvågradersmålet som EU och världens största ekonomier enats om, utgör utgångspunkten för de åtgärder som behöver vidtas. För att klara detta behöver de globala utsläppen minst halveras till 2050 jämfört med . Den industrialiserade delen av världen behöver minska sina utsläpp . Utsläppen per capita globalt bedöms behöva minska till och vara mindre än ett ton vid seklets slut. visar ledarskap genom en ambitiös sammanhållen klimat- och energipolitik med högt uppsatta klimatmål och kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen både nationellt och internationellt. Den stora utmaningen för världens länder är att minska beroendet av fossil energi. Som första industriland har formulerat mål och en konkret strategi för att bryta fossilberoendet. Politiken innebär en snabb väg ut ur fossilsamhället och kraftfulla minskningar av växthusgaser. Visionen är att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Utsläppen för ska minskas jämfört med . Målet avser verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter och innebär att utsläppen av växthusgaser ska vara koldioxidekvivalenter lägre 2020 i förhållande till nivå.