prop · GX0337 · 2009-10-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:37 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR) Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i Natos fredsfrämjande insats i Kosovo (KFOR) bestående av högst 540 personer till och med utgången av och därefter 360 personer till och med utgången av . En förutsättning för fortsatt svenskt militärt deltagande i KFOR är att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av Den väpnade svenska styrkan i KFOR beräknas uppgå till högst omkring 250 personer . Därutöver ingår i den begärda personalramen om 540 personer resurser för oförutsedda förstärknings- och evakueringsbehov. Styrkan kommer sedan avsevärt att reduceras och dess inriktning förändras. skyttekompaniet avvecklas, beräknas styrkan uppgå till högst 70 en avvecklingsstyrka om ca 40 personer. Det kvarvarande bidraget om högst 70 personer kommer främst att bestå av samverkans- och observatörsteam, militära rådgivare som stöd till uppbyggnaden av Kosovos säkerhetsstrukturer, stabsofficerare samt de stödresurser som Därutöver ingår i den begärda personalramen om 360 personer resurser för oförutsedda förstärknings- och evakueringsbehov. inleds utfasningen av det svenska militära bidraget. ske under beaktande av Natos inriktning för styrkans utveckling och i nära samråd med övriga deltagande stater. I propositionen redogör regeringen för den senaste utvecklingen i Kosovo och för det internationella samfundets och engagemang Vidare beskrivs den internationella styrkan och det svenska deltagandet i styrkan. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Kosovos framtida utveckling............................................................ Internationella samfundets insatser .................................... Kosovos närmande till EU, ekonomisk utveckling och Svenska utvecklings- och andra insatser i Kosovo .......................... Den internationella Kosovostyrkan (KFOR) .................................. Folkrättsligt mandat för den svenska insatsen m.m. ....................... Nuvarande och fortsatt svenskt deltagande i KFOR....................... Utdrag ur protokoll ....vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i Natos fredsfrämjande insats i Kosovo (KFOR) bestående av högst 540 personer till och med utgången av och därefter 360 personer till och med utgången av , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. 2 Ärendet och dess beredning antog resolution i vilken säkerhetsrådet under kapitel VII beslutade att etablera en internationell säkerhetsnärvaro i Kosovo. Regeringen föreslog i propositionen Svenskt deltagande i fredsstyrka i Kosovo (prop. 1998/99:112) att skulle medge att ställde en väpnad styrka till förfogande som ett svenskt bidrag till en internationell fredsstyrka i Kosovo (KFOR), efter en vapenvila eller fredsöverenskommelse mellan parterna i provinsen i , och efter ett beslut av säkerhetsråd eller av () om en sådan styrka. beslutade att bifalla regeringens förslag (bet.1998/99:UFöU2, rskr.1998/99:252). beslutade att utöka mandatet till att även avse medverkan i gränsnära KFOR-operationer inne i tidigare f d jugoslaviska republiken () (bet. 2000/01:UU12, rskr. 2000/01:161). Mandatet var inte tidsbegränsat. Regeringen föreslog i propositionen Den svenska Kosovostyrkans deltagande i den EU-ledda insatsen i Bosnien och (prop. 2006/07:51) att skulle medge att den svenska KFOR-styrkan i Kosovo vid behov får delta i Eufor i Bosnien och . biföll regeringens förslag (bet. 2006/07:UU7, rskr. 2006/07:121). anförde i betänkandet att regeringen borde återkomma till med en proposition om fortsatt svenskt deltagande i fredsstyrka i Kosovo och att det i propositionen bl.a. borde ingå förslag om tidsbegränsning av mandatet respektive antalet personer som omfattas av mandatet. I proposition 2008/09:72 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR) föreslogs att skulle medge att regeringen ställde en svensk väpnad styrka bestående av högst 540 personer till förfogande för deltagande i KFOR till och med utgången av december månad 2010, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. beslutade att bifalla regeringens förslag till personalram, men att begränsa mandatets slutdatum till utgången av december månad 2009 ( bet. 2008/09:UFöU2, rskr. 2008/09:153). (Försvarsdepartementet) har anmodat Försvarsmakten att inkomma med underlag om det framtida svenska bidraget till KFOR. Försvarsmakten redovisade sitt svar . utsåg FN:s generalsekreterare finländaren till särskilt sändebud för förhandlingar om Kosovos framtida status. ledde han dessa förhandlingar med politiska representanter från och , men utan att en överens- kommelse kunde träffas. överlämnade dock ett eget förslag om Kosovos framtida status till FN:s generalsekreterare. föreslog att Kosovo skulle erhålla självständighet under det internationella samfundets övervakning. Förslaget mötte även om det inte vann tillräckligt stöd i bred internationell uppslutning. antog Kosovos parlament en självständighets- förklaring som bl.a. innehåller försäkringar att genomföra Ahtisaari- förslaget inklusive en inbjudan till fortsatt internationell närvaro. har ett sextiotal länder erkänt Republiken . Av dessa är 22 medlemsländer i EU. De EU-medlemsländer som inte har erkänt Kosovo är , , , och . har inte heller erkänt Kosovos självständighet. Kosovos konstitution kan endast tillämpas i de områden som kontrolleras av den kosovanska regeringen. Den kosovoserbiska minoriteten har skapat egna parallella styrelsestrukturer, bland annat ett eget parlament i staden i norra . Ännu återstår därför att finna konkreta lösningar på hur den internationella närvarons olika komponenter ska kunna verka effektivt i hela Kosovo. 3.2 Internationella samfundets insatser Efter Natos intervention 1999 antog FN: s säkerhetsråd resolution som gav FN en rätt att förvalta över Kosovo. generalsekreterare utsåg en särskild representant för Kosovo med uppgift att leda arbetet och ansvara för administrationen i FN:s interimistiska uppdrag i Kosovo (Mission in Kosovo, ). Ansvaret för det internationella arbetet i Kosovo fördelades mellan FN, Organisationen för säkerhet och samarbete i (), Europeiska unionen (EU) och Nato. rättsstatskomponenten förlades till och ett betydande antal poliser har tjänstgjort under FN-befäl i Kosovo. Sedan konstitutionens ikraftträdande upprättar de kosovanska myndigheterna strukturer för administrationen av Kosovo. de albanskdominerade delarna har Kosovos egna institutioner tagit över förvaltningen efter sedan ikraftträdandet av konstitutionen. 2009/10:37 norra delarna av Kosovo står dock utan vare sig rättsväsende eller fungerande internationell civil närvaro. Till dess att Kosovo självt kan upprätthålla rättstatens principer som är en central komponent för den långsiktiga stabiliteten och utvecklingen på och som endast kan uppnås inom ramen för ett europeiskt perspektiv - är det nödvändigt att det internationella samfundet fullgör sina uppgifter i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution (1999). Mot bakgrund av det förändrade läget påbörjades en omvandling av från en operativ roll mot en mer övergripande politisk roll med stora personalneddragningar som följd. överlämnade ansvaret för rättsväsende och tull till kosovanska myndigheter och till EU:s rättsstatsinsats Eulex. kommer dock sannolikt att kvarstå i Kosovo i någon form under en överskådlig framtid. I arbetar omkring 510 personer, varav ca 150 är internationella tjänstemän. Det är viktigt att i en övergångsfas fortsätter sin övergripande politiska verksamhet i norra . har tidigare bidragit med poliser till . Sedan ansvaret överlämnades till Eulex har det svenska engagemanget helt övergått till Eulex. EU:s rättsstatsinsats, Eulex Kosovo EU:s rättstatsinsats i Kosovo, Eulex Kosovo, upprättades och tog över ansvaret från FN för rättsstaten och tull i Kosovo. Övergången skedde på FN:s generalsekreterares begäran, med FN:s säkerhetsråds stöd och på grundval av FN:s säkerhetsråds resolution (1999). Såväl Kosovo som har välkomnat insatsen. Övergången markerar en ny fas i Kosovos utveckling. Till skillnad från Unmiks begränsas Eulex uppdrag till att stödja de kosovanska myndigheterna så att de kan utvecklas. Eulex ska endast ta över ansvaret vid behov. Eulex har placerats ut i hela Kosovo och har påbörjat sitt uppdrag. Eulex har framgångsrikt stöttat den kosovanska polisen att upprätthålla lag och ordning, och inlett sin rådgivande verksamhet. I norra har Eulex endast i begränsad utsträckning kunnat genomföra sitt uppdrag inom tull, domstolar och polis. slöt Eulex ett tekniskt samarbetsavtal med den serbiska polisen om informationsutbyte, vilket stärker möjligheterna för insatsen att verka. Eulex har ca 1 600 internationella medarbetare, inklusive poliser, domare, åklagare och tulltjänstepersoner, samt ca 1 000 lokala medarbetare. beslutade att ställa högst 100 personer till Eulex förfogande. finns ca 80 svenskar utsända i Eulex. och insatser i Kosovo mission i Kosovo (Omik) är ett viktigt bidrag till det internationella samfundets insatser i Kosovo, inte minst genom sin Omiks kärnverksamhet är att assistera de lokala myndigheterna i att upprätthålla respekten för mänskliga rättigheter, minoritetsrättigheter, rättssäkerhet och god samhällsstyrning. efter Kosovos självständighetsförklaring bli än viktigare och är en verksamhet som synes kunna stödjas av både kosovoalbaner och kosovoserber vilket ger närvaro en legitimitet. I och med Kosovos självständighetsförklaring och konstitutionens ikraftträdande har den politiska situationen i Kosovo ändrats avsevärt. Både och Omik har deklarerat statusneutralitet och Omik har fortsatt agera under Unmiks paraply. stod Omiks framtid på spel, men finns det en bred internationell enighet om missionens fortlevnad. mandat måste dock förlängas enhälligt . anser att Omik har en stabiliserande inverkan på Kosovo. Omik är den enda internationella aktör som finns närvarande i Kosovos samtliga kommuner. Detta ger Omik en för tillfället unik roll som det internationella samfundets representant i en politiskt svår bidrar med personal till verksamhet i Kosovo inom framförallt områdena mänskliga rättigheter och demokrati. Även inom ramen för görs insatser i Kosovo. har varit representerat i Kosovo och kontoret i har över åren utgjort ett viktigt stöd till och Kosovos provisoriska institutioner för självstyre. aktiviteter i Kosovo syftar till att främja demokrati och mänskliga rättigheter samt att stärka rättsstatsprincipen i linje med kärnmandat. De huvudsakliga områden där är aktivt är valobservation, skydd av kulturarv, övervakning av mänskliga rättigheter, bidrag till reformer av det lokala självstyret och brottsförebyggande arbete. har allt sedan Kosovos självständighetsförklaring utropades, liksom och , deklarerat statusneutralitet och agerat under Unmiks paraply. försvårat kontorets möjligheter att verka. närvaro i Kosovo är fortsatt viktig. Det internationella civila kontoret I Kosovos självständighetsförklaring inbjuds en internationell civil närvaro under ledning av en internationell civil representant (). februari utnämnde Internationella Styrgruppen för Kosovo (ISG) den nederländske diplomaten till sådan representant. även EU:s särskilda representant i Kosovo. ISG uppdrog åt Feith och det internationella civila kontoret (International Civilian Office, ICO) att säkerställa och övervaka Kosovos genomförande av Kontoret ska ge Kosovo erforderligt internationellt stöd och huvuduppgifterna är att säkerställa Kosovos genomförande av statusförslaget och att stödja Kosovos europeiska genomförs genom aktiv rådgivning och stöd till Kosovos regering och Prop. 2009/10:37 minoritetsrepresentanter i nära samarbete med i synnerhet EU i form av EU:s särskilda representant, och Eulex. Det internationella civila kontoret arbetar med att ge råd och stöd rörande den generella politiska utvecklingen i Kosovo, stöd till den internationella koordineringen i Kosovo samt bistår med överväganden rörande eventuellt utnyttjande av de myndighetsutövande befogenheter som ICR utrustas med. Vidare arbetar kontoret med minoritetsfrågor och säkerställer att viktigare delar i statusförslaget såsom rättigheter och decentralisering implementeras av Kosovos regering. Kontoret ger även stöd till Kosovo och det internationella samfundet på plats i ärenden som rör ekonomiska och fiskala frågor samt säkerhetsfrågor, inklusive övervakning av uppbyggnaden av den kosovanska säkerhetsstyrkan (Force, KSF) och ett säkerhetsministerium. Den juridiska enheten på kontoret ger råd och stöd när det gäller de legala aspekterna av att genomföra statusförslaget. ICO rapporterar löpande till Internationella Styrgruppen om hur detta genomförande fortskrider. ingår i den Internationella Styrgruppen och bidrar till kontorets båda delar med personal. Kosovos närmande till EU, ekonomisk utveckling Formella förutsättningar för att inleda en process mot ett framtida EU- medlemskap för Kosovo saknas eftersom inte samtliga EU- medlemsstater har erkänt landet. återstår alltså för EU att utreda Kosovos status inom stabiliserings- och associeringsprocessen (SAp), för relationen med länderna på västra . vidtagit åtgärder för att säkerställa att Kosovo inte hamnar otillbörligt efter de övriga i avvaktan på att landets Kosovo har tillgång till EU:s förmedlemskapsstöd (Instrument for Pre-Accession Assistance, IPA), vissa handelsförmåner och andra fördelar. uppgår förmedlemskapsstödet till Kosovo till och omfattar bl.a. stöd för institutionsbyggande, förvaltningsreform, civila samhället, minoritetsskydd, och rättstatens principer. också användas för att stödja Kosovos ekonomiska utveckling, samt Kosovos europeiska perspektiv och integration på . samband med att presenterar sina årliga översynsrapporter för kandidatländer och potentiella kandidatländer , kommer även att presentera en särskild rapport om Kosovos förutsättningar att förstärka sin relation till EU. Avgörande för Kosovos framtid är en samhällsutveckling som inkluderar samtliga medborgare, goda relationer med grannländerna, en långsiktig tillväxt, omfattande reformer och en utvecklad demokrati. växande antal länder har erkänt den nya staten . kvarstår dock osäkerhet kring Kosovos statsrättsliga status. internationella domstolens (ICJ) yttrande till i frågan om Kosovos självständighetsförklaring kan härvid få betydelse. Ansträngningar pågår hos många stater för att Kosovo fullt ut ska upptas Prop. 2009/10:37 i det internationella samfundet. En stor utmaning för Kosovo är landets ekonomiska utveckling. Ekonomisk tillväxt är en förutsättning för att uppnå en hållbar socioekonomisk utveckling och för ett framtida EU-närmande. Kosovo har en ung befolkning kombinerat med hög arbetslöshet, låg investeringsnivå samt handelsunderskott, där exporten täcker av importen. Dessutom begränsas intresset för utländska direktinvesteringar i Kosovo av den bristfälliga infrastrukturen och elförsörjningen samt den fortsatta oenigheten om den nya statsbildningens status. Medlemskap i internationella finansieringsinstitutioner är en förutsättning för en hållbar ekonomisk utveckling. Kosovo blev medlem i och . hölls en givarkonferens för Kosovo i . Konferensen genererade nya bidrag från givarsamfundet för de kommande tre åren, något som beräknas täcka det finansieringsbehov som Kosovos regering beräknat i sin treårsplan. Det är viktigt att betrakta Kosovo i ett regionalt perspektiv. Det regionala samarbetet är ett formellt krav för det fortsatta EU-närmandet och viktigt även med tanke på att landets deltagande i (, RCC). RCC innebär möjligheter för Kosovo att utveckla ett konstruktivt och praktiskt samarbete med länderna i regionen - däribland - då ett närmande länderna emellan är mycket betydelsefullt. Kosovo innehar under FN- flagg en självständig plats i RCC, ett faktum som accepteras av . 4Svenska utvecklings- och andra insatser i Kosovo Den övergripande målsättningen för utvecklingssamarbete med länderna i och på är stärkt demokrati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till Europeiska unionen och dess värdegrunder. antog regeringen en ny samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med Kosovo för . Det övergripande målet för det svenska utvecklingssamarbetet med Kosovo är att bidra till Kosovos EU-närmande, stabilitet och ekonomiska tillväxt. Samarbetet inriktas på tre sektorer miljö och klimat, utbildning, samt demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. har bedrivit utvecklingssamarbete med Kosovo . Utvecklingssamarbetet uppgick till . är därmed en av de större bilaterala givarna till landet. Volymen för samarbetet förväntas även fortsättningsvis uppgå till . Inom sektorn miljö och klimat förbereds ett långsiktigt program där stöd till revidering av lagstiftning, kapacitetsutveckling och investeringar kan bli aktuellt. Stödet till Kosovos skogsnäring fortsätter och syftar till att bidra till ett hållbart skogsbruk i Kosovo. privatsektorutveckling inom skogsnäringen, vilket förväntas bidra till Prop. 2009/10:37 såväl positiva miljöeffekter som att skapa arbetstillfällen och främja export, är en prioritet. Uppbyggnad sker av stöd inom utbildningssektorn, bland annat till policyutveckling och finansiell styrning. Bland pågående samarbeten inom sektorn demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter kan nämnas stöd för att stärka Kosovos regering, däribland lantmäteri och statistik. Stöd lämnas också för att öka kommunernas skatteintäkter. Annat samarbete avser åtgärder för att förbättra integration och dialog mellan olika folkgrupper, bland annat i , huvudort i det konfliktdrabbade norra . Samarbetet med det civila samhället är brett, med fokus på kvinnors rättigheter, demokratisering, minoriteter och integration mellan folkgrupper. 5 Den internationella Kosovostyrkan (KFOR) antog resolution genom vilken en internationell styrka för Kosovo, Kosovo Force (KFOR), under ledning av Nato upprättades. Styrkans huvuduppgift är att upprätthålla en fredlig och säker miljö i Kosovo. Uppgifterna löses i nära samarbete med den kosovanska poliskåren, Kosovo () och EU:s insats på rättstatsområdet, Eulex. deltar 33 nationer i KFOR. Den totala styrkan i KFOR uppgår f.n. till drygt 13 000 personer, varav de 8 deltagande icke-Nato- länderna bidrar med drygt 2000 personer. Styrkenivån kan utökas tillfälligt och vid behov genom insatser med delar ur Natos operativa och/eller strategiska reservstyrkor. I KFOR:s uppgifter ingår även framgent att i enlighet med avtalet mellan EU och Nato om ömsesidigt stöd vid behov kunna förstärka den EU-ledda militära insatsen i Bosnien och (prop. 2006/07:51, bet. 2006/07:UU7, rskr. 2006/07:121). Mot bakgrund av Kosovos självständighetsförklaring beslutade Nato att åta sig ytterligare uppgifter för att stödja de kosovanska säkerhetsstrukturerna. De nya uppgifterna innefattar: -stöd för uppbyggnaden av ett ministerium som ska utöva civil kontroll över de kosovanska säkerhetsstrukturerna (ett s.k. säkerhetsministerium) -att från överta ansvaret för och att avveckla den kosovanska skyddskåren (Kosovo Protection Corps, KPC), samt -att stödja etableringen och utbildningen av den kosovanska säkerhetsstyrkan, Force, KSF. Den första uppgiften ligger under Natos internationella sekretariat medan det är KFOR-styrkan som ansvarar för de övriga uppgifterna. Beträffande säkerhetsministeriet, som har till uppgift att utöva civil kontroll och styrning av KSF, har den grundläggande strukturen etablerats och en minister har utsetts. Bemanning av övriga funktioner pågår och förväntas vara slutförd . KPC upphörde med sin operativa verksamhet och upplöstes formellt . Nato förklarade därför uppgiften som löst och avslutad . Utbildningen av KSF pågår och säkerhetsstyrkan uppnådde i mitten av Prop. 2009/10:37 september 2009 initial operativ förmåga. KSF ska bestå av maximalt 2 500 personer med en reserv om högst 800 personer. När styrkan når full operativ förmåga ska den kunna a) delta i krishanteringsoperationer (även utanför Kosovos territorium), b) kunna bistå civila myndigheter vid naturkatastrofer eller andra former av katastrofer, c) kunna genomföra röjning av explosiva föremål samt d) stödja civila myndigheter med räddningstjänstuppgifter. Uppbyggandet av KSF bekostas av en särskild frivilligfond, . har bidragit med till fonden. gjorde bedömningen att de politiska och militära förutsättningarna förelåg för att /inleda en gradvis reducering av styrkenivåer för KFOR. ansåg att den allmänna politiska och säkerhetsmässiga utvecklingen i Kosovo efter självständigheten överlag hade varit positiv, och förutsåg att denna utveckling skulle fortsätta. Utplaceringen av Eulex och dess goda förmåga att stödja den kosovanska poliskåren sågs som en betydelsefull positiv faktor som möjliggör för KFOR att reducera sina styrkor. Nato planerar därför att successivt genomföra en kraftig reducering av KFOR:s militära styrkor. Inom den kvarvarande styrkan läggs ökat fokus på stöd till uppbyggnad av Kosovos säkerhetsstrukturer samt samverkans- och observationsteam. Denna nya fas av insatsen benämns Deterrent presence. I Deterrent presence kommer KFOR i större utsträckning än tidigare att förlita sig på Natos operativa och/eller strategiska reservstyrkor. Styrkereduceringarna kommer att ske genom ett antal på varandra följande kontrollstationer, s.k. Processen är villkorsbaserad och övergången mellan de olika faserna förutsätter i varje enskilt fall beslut av . Den första neddragningen är redan beslutad och ska vara genomförd vid utgången av . Den innebär en reducering från dagens drygt 13 000 personer till ca 10 000 personer. Därefter ska en utvärdering göras av den politiska utvecklingen och säkerhetsläget i Kosovo innan fattar beslut om nästa steg. Den andra fasen planeras innebära en neddragning av KFOR till ca 5 700 personer, följt av en tredje fas då neddragning sker till ca 2 250 personer. Intervallen mellan varje fas bedöms . finns inga beslut om hur länge styrkenivån om 2 250 personer kommer att upprätthållas. kommer de militära förbanden att helt fasas ut. Natos uppgifter att stödja och kan dock komma att kvarstå efter att KFOR slutfört sitt kapitel VII-mandat i enlighet med FN:s resolution . 6Folkrättsligt mandat för den svenska insatsen m.m. Den internationella styrkan i Kosovo (KFOR) ges i säkerhetsrådets resolution vida befogenheter att genomföra sitt uppdrag, inklusive möjligheten att bruka våld som går utöver självförsvarsrätten. bruka våld har preciserats i insatsregler som reglerar styrkans Prop. 2009/10:37 våldsanvändning. Mandatet, som är utan tidsbegränsning, är knutet till territoriet Kosovo. Landets självständighet förminskar på inget sätt, i enlighet med väl etablerad FN-praxis, säkerhetsrådets ansvar för internationell fred och säkerhet, inklusive dess möjlighet att vidmakthålla en internationell närvaro på Kosovos territorium. I tillägg till mandatet från säkerhetsrådet föreligger även samtycke för insatsen. Detta medgivande härleds ursprungligen från vars samtycke går att utläsa ur resolution , sedermera från som övertog dess rättigheter och skyldigheter, till att nu föreligga från den kosovanska regeringen. Därtill finns en överenskommelse med som ger KFOR viss möjlighet att agera över gränsen. deltagande regleras genom avtal om deltagande mellan och Nato som leder styrkan. Avtalet reglerar rättslig status för styrkans personal gentemot mottagarlandet samt det interna förhållandet mellan Nato och de stater som ingår i styrkan.