prop · GW03199 · 2009-05-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2008/09:199 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ett nytt kapitel om gymnasieskolan i skollagen (1985:1100) och till ändringar i skollagens bestämmelser om bl.a. fristående skolor och gymnasial vuxenutbildning. I propositionen redovisas även regeringens bedömningar om den kommande förord- ningsregleringen på området. Förslaget innebär att regleringen, som ska gälla för å ena sidan den offentliga gymnasieskolan och å andra sidan fristående skolor som bedriver motsvarande utbildning, så långt det är möjligt, ska vara gemensam. Regeringen föreslår att det i gymnasieskolan ska finnas 18 nationella program, som kan vara yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Förslaget innebär att alla elever på yrkesprogram ska ges möjlighet att inom sin gymnasieutbildning uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. De nationella programmen ska kunna ha nationella inriktningar eller utformas som särskilda varianter. Nya behörighetsregler till de högskole- förberedande programmen i gymnasieskolan föreslås. Det medför att olika behörighetsregler ska gälla för yrkesprogrammen och de högskole- förberedande programmen. Dagens kärnämnen föreslås ersättas av gymnasiegemensamma ämnen, som ska kunna variera i omfattning mellan de olika programmen. Historia föreslås bli ett nytt gymnasie- gemensamt ämne. Regeringen lämnar också förslag om att ett gymnasie- arbete ska ingå i de nationella programmen. I propositionen föreslår regeringen vidare att en gymnasial lärlings- utbildning ska inrättas inom yrkesprogrammen. Regeringen gör i propositionen bedömningen att samarbetet mellan gymnasieskolan och arbetslivet ska stärkas bl.a. genom att nationella programråd för varje nationellt yrkesprogram inrättas. Dessutom föreslår regeringen att en gymnasieexamen som kan vara av två slag införs. Den ska kunna utfärdas som yrkesexamen eller som hög- skoleföreberedande examen. Högskoleförberedande examen eller yrkesexamen med godkänt betyg i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för högskoleförberedande examen ska enligt regeringens förslag krävas för grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Liksom ska nationella program kunna vara riksrekryterande. De särskilda varianterna och de riksrekryterande utbildningarna föreslås kvalitetssäkras på nationell nivå. Regeringen föreslår att ändringarna i skollagen ska träda i kraft och börja tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Ändringen av ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen, som rör när tidigare fattade beslut om riksrekrytering ska upphöra att gälla, ska dock träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) ............ Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) .......... Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) .. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om 3 Ärendet och dess beredning ........................................................... Erbjudande om utbildning.............................................................. Gymnasieskolans betydelse för kompetensförsörjningen .. Allsidigt urval av utbildning m.m. ..................................... Nationell samverkan kring gymnasieskolan....................... Ett fjärde tekniskt år........................................................... Yrkesprogram och högskoleförberedande program ........... Barn- och fritidsprogrammet................................ Bygg- och anläggningsprogrammet..................... El- och energiprogrammet ................................... Fordons- och transportprogrammet...................... Handels- och administrationsprogrammet ........... Hotell- och turismprogrammet............................. Restaurang- och livsmedelsprogrammet.............. VVS- och fastighetsprogrammet.......................... Vård- och omsorgsprogrammet ........................... Rätten att fullfölja en utbildning .......................... Fortsatt utredning kring gymnasial Flygteknisk och sjöfartsteknisk utbildning......................... De nationella programmens struktur............................................... Ett flexibelt system ......................................................................... 8.1Nationellt kvalitetssäkrade särskilda varianter ersätter Av godkända idrottsutbildningar ...................... Olika former av riksrekryterande utbildningar ..... Riksrekryterande utbildningar enligt dagens Behörighet och antagning ............................................................... Behörighet till gymnasieskolans yrkesprogram.................. 9.2Behörighet till gymnasieskolans högskoleförberedande Mottagande ...................................................i andra hand Ansökan .....................................................och antagning Betyg och ämnesplaner................................................................. En ny betygsskala ............................................................. Yrkesexamen ............och högskoleförberedande examen Krav för .......................................................yrkesexamen Krav för ...........................högskoleförberedande examen Examen .............och grundläggande högskolebehörighet 12 Särskilda insatser för färre avbrott och fler elever med godkända Stöd inom ramen för nationella program Anmälan till elevens hemkommun Individuell anpassning av ett nationellt program 13 Elever ..................som saknar behörighet till nationella program Vissa ........................................................övriga gymnasiefrågor Tillgång till studie- och yrkesvägledning......................... Möjlighet att läsa utökat program .................................... Möjlighet att läsa in grundläggande behörighet ............... 15 Konsekvenser för fristående skolor.............................................. Examen och betyg............................................................ Rätt till bidrag i vissa fall ................................................. En ny riksprislista............................................................. Övergångsbestämmelser för fristående skolor ................. 16 Gymnasial vuxenutbildning ......................................................... Samverkan med gymnasieskolan ..................................... Undantag från 20-årsbestämmelsen ................................. Rätt till gymnasial vuxenutbildning i vissa fall................ 17 Gymnasieexamen och grundläggande behörighet till Översikt över nuvarande bestämmelser ........................... 17.2.1 Grundläggande behörighet................................. 17.2.2 Bestämmelser som träder i kraft ............... 17.3Krav för grundläggande behörighet till högskoleutbildning kopplas till högskoleförberedande Ekonomiska konsekvenser för kommunerna ................... Ekonomiska konsekvenser för staten ............................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................ Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) ..... Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) ..... 21.3Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)...................................................................... 21.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:128) om Sammanfattning av betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27)....................... Lagförslag i betänkandet SOU 2008:27 och utdrag av förslag till ändring i gymnasieförordningen (1992:394) i Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU Bilaga 4 Sammanfattning av promemorian Flexibla behörighetskrav till gymnasieskolans yrkesprogram (U2008/7831/G)................................................................. Lagförslag i promemorian Flexibla behörighetskrav till gymnasieskolans yrkesprogram (U2008/7831/G).............. Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Flexibla behörighetskrav till gymnasieskolans yrkesprogram (U2008/7831/G).............. Förslag till lagtext i lagrådsremiss (U2009/2793/G).......... Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100).......... Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100).......... Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) .. Förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2.lag om ändring i skollagen (1985:1100), 3.lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), och 4.lag om ändring i lagen (2009:128) om , dels godkänner vad regeringen föreslår om 5.upphävande av riksdagsbindningar (avsnitt 14.1), 6. gymnasieexamen i fråga om grundläggande behörighet (avsnitt 17.3). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)1 dels att 5 kap. ska upphöra att gälla, dels att bilagorna 1 och 2 ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 18 §, 2 kap. 6 §, 9 kap. 8, 8 a och 15 §§, 10 kap. 1 c §, 11 kap. 19, 21 och 24 §§ samt 15 kap. 4 och 6 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 5 kap., av följande dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 1 kap. 23 § och 9 kap. 15 a och 15 b §§, samt närmast före 1 kap. 23 § en ny rubrik av följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya bilagor, bilaga 1 och 2, av följande lydelse. 1 Lagen omtryckt 1997:1212. 5 kap. 3 § 2000:445 5 kap. 4 § 1999:180 5 kap. 4 a § 1999:180 5 kap. 4 b § 2004:1368 5 kap. 4 c § 1999:180 5 kap. 4 d § 2000:1438 5 kap. 5 § 1999:180 5 kap. 6 a § 1999:180 5 kap.8 § 1999:180 5 kap. 9 § 2007:304 5 kap. 11 § 2007:304 5 kap. 13 § 1999:887 5 kap. 13 a § 1999:887 5 kap. 14 § 2007:304 5 kap. 16 § 1999:180 5 kap. 17 § 1999:180 5 kap. 18 § 1999:180 5 kap. 24 § 2007:304 5 kap. 26 § 1999:887 5 kap. 27 § 2002:137 5 kap. 28 § 2002:137 5 kap. 30 § 1999:886 5 kap. 31 § 1999:886 5 kap. 31 a § 1999:886 5 kap. 32 § 1999:886 5 kap. 33 § 2007:304 bilaga 1 1999:180 bilaga 2 1999:180. hålla sig informerad om hur de hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som full- ungdomar i kommunen som full- gjort sin skolplikt men som inte gjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta, i syfte att fyllt är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga indi- kunna erbjuda dem lämpliga indi- första stycket omfattar inte de första stycket omfattar inte de ungdomar som genomför eller har ungdomar som genomför eller har eller motsvarande utbildning. Regeringen, eller den myndighet Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om den be- meddelar föreskrifter om den be- handling av personuppgifter som är handling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen skall nödvändig för att kommunen ska enligt första stycket. enligt första stycket. Tillgång till studie- och yrkesvägledning Huvudmannen ansvarar för att elever i , gymnasie- skolan och specialskolan och i fristående skolor som anordnar motsvarande utbildning har tillgång till sådan kompetens att elevernas behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till sådan vägledning. 2 Senaste lydelse 2004:1298. För att få anställas utan tidsbe- gränsning för studie- och yrkes- orientering i det offentliga skol- väsendet skall den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verk- samhet. Den som inte uppfyller dessa krav får anställas för studie- och yrkesorientering för högst i sänder. För att få anställas utan tidsbe- gränsning för studie- och yrkes- vägledning i det offentliga skol- väsendet ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verk- samhet. Den som inte uppfyller detta krav får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder. 1 § Gymnasieskolan är öppen endast för ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . I 32 § finns bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från den obligatoriska särskolan. Detta kapitel gäller bara för ungdomar som är bosatta i landet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får dock meddela föreskrifter om att även andra ungdomar ska omfattas av bestämmelserna. Gymnasieskolans roll och syfte 2 § Utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och till högskole- sektorn. Huvudmannen för gymnasieskolan ska samverka med samhället i övrigt. 3 § Utbildningen i gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverk- samhet och fortsatta studier, samt för ett aktivt deltagande i samhälls- livet. Utbildningen ska i huvudsak bygga på de kunskaper eleverna har fått i eller motsvarande utbildning. Eleverna ska ha inflytande över hur deras utbildning utformas. Nationella och individuella program 4 § Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program, som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. I gymnasieskolan finns också utbildning i form av individuella program. Yrkesprogram och högskoleförberedande program Prop. 5 § Yrkesprogrammen ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fort- satt yrkesutbildning. De högskoleförberedande programmen ska utgöra grund för fortsatt utbildning på högskolenivå. Alla elever på yrkesprogram ska inom ramen för sin gymnasieut- bildning ges möjlighet att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Utbildningens förläggning och arbetsplatsförlagt lärande 6 § Utbildningen i gymnasieskolan ska, med undantag för gymnasial lärlingsutbildning som avses i 10 §, i huvudsak vara skolförlagd. Ett yrkesprogram ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om minsta omfattning av det arbetsplatsförlagda lärandet för att ett yrkesprogram ska få anordnas samt om undantag från första stycket. 7 § För ungdomar med ett svårt rörelsehinder får de kommuner som regeringen beslutar anordna speciellt anpassad utbildning (gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning) i sin gymnasieskola. För dessa utbildningar gäller särskilda bestämmelser i 5662 §§. 8 § De nationella programmen framgår av bilaga 1. De nationella programmen är avsedda att fullföljas inom tre läsår. Styrelsen för utbildningen får besluta att utbildningen på nationella program får fördelas än tre läsår. Om styrelsen har fått tillstånd till det av regeringen eller en myndighet, får den besluta att en utbildning får fördelas än tre läsår. Regeringen meddelar föreskrifter om vilken myndighet som avses. Nationella inriktningar och särskilda varianter 9 § Inom de nationella programmen kan det finnas inriktningar och särskilda varianter, som kan börja det första, andra eller tredje läsåret. Inriktningarna är nationella. Frågan om en särskild variant ska godkännas ska prövas av en myndighet. Regeringen meddelar föreskrifter om vilken myndighet som avses. Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella inriktningar som ska finnas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om nationella inriktningar och särskilda varianter. 10 § Inom yrkesprogrammen kan det finnas gymnasial lärlingsutbild- ning, som kan börja det första, andra eller tredje läsåret. Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. Utbildningens omfattning på nationella program 11 § Utbildningen på nationella program ska bedrivas som heltids- studier. Elever på yrkesprogram har rätt till minst och elever på högskoleförberedande program har rätt till minst (garanterad undervisningstid). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från den garanterade undervisnings- tiden. 12 § Omfattningen av studierna på nationella program anges i gymna- siepoäng. Utbildningens omfattning framgår av en poängplan i bilaga 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om poängplanen. 13 § För varje nationellt program ska det finnas examensmål som inne- håller mål för programmet. 14 § Utbildningen inom varje ämne på nationella program sker i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det anges hur många gymnasiepoäng kursen omfattar. I utbildningen ska det också ingå ett gymnasiearbete. Efter varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiearbete ska eleven få betyg på kursen och gymnasiearbetet. Har eleven enligt detta betyg minst uppfyllt kurskraven eller nått målen för gymnasiearbetet i examensmålen, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om annat inte följer av föreskrifter meddelade med stöd av tredje stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en kurs och att få gå om en kurs. Avvikelser från ett nationellt programs innehåll 15 § Om det finns särskilda skäl, får styrelsen för utbildningen besluta att en elevs utbildning på ett nationellt program till sitt innehåll får av- vika från vad som annars gäller för programmet. myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om I 35 § finns bestämmelser om möjlighet att vid riksrekryterande utbildningar avvika från vad som annars gäller om utbildningens struktur, innehåll och examensmål. 16 § Utbildningen på yrkesprogram syftar till en yrkesexamen och ut- bildningen på högskoleförberedande program syftar till en högskoleför- Båda dessa examina kallas gymnasieexamen. För elever som har betyg från ett nationellt program som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng, ska gymnasieexamen utfärdas om villkoren i 17 eller 18 § är uppfyllda. 17 § Yrkesexamen ska utfärdas om en elev som avses i 16 § har god- kända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar 1.en eller flera kurser i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng i varje ämne, och Regeringen meddelar föreskrifter om vilka kurser i de ämnen som anges i första stycket 1 som ska vara godkända och om de andra kurser som ska ingå i de godkända betygen för respektive yrkesprogram. 18 § Högskoleförberedande examen ska utfärdas om en elev som avses i 16 § har godkända betyg på utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar en eller flera kurser i 1.svenska eller svenska som andraspråk om sammanlagt 300 gymnasiepoäng, 2.engelska om sammanlagt 200 gymnasiepoäng, och 3.matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng. Gymnasiearbetet ska ingå i de godkända betygen. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka kurser i de ämnen som anges i första stycket som ska vara godkända. 19 § Individuella program ska förbereda eleven för studier på ett natio- nellt program. Individuella program kan utformas för en grupp elever eller för en en- skild elev. Om programmet särskilt inriktas mot studier på ett visst nationellt program (programinriktat individuellt program), ska det utformas för en grupp elever. Ett individuellt program kan utformas även för att 1.göra det möjligt för en elev att förena en anställning som syftar till yrkesutbildning med studier av vissa ämnen i gymnasieskolan, eller 2.på annat sätt möta en elevs speciella utbildningsbehov. 20 § Utbildningen på individuella program ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Utbildningens omfattning får dock minskas, om en elev begär det och styrelsen för utbildningen finner att det är förenligt med syftet med elevens utbildning. 21 § Utbildningen på ett individuellt program ska följa en plan som beslutas av styrelsen för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att utbildningen på sådana individuella program som avses i 19 § tredje stycket 1 ska omfatta minst vissa ämnen. 22 § För de nationella programmen gäller, utöver vad som föreskrivs i 1 § första stycket, de ytterligare behörighetskrav i fråga om godkända betyg från eller motsvarande utbildning som följer av 23 26 §§. Ungdomar som har gått igenom en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB) är inte längre behöriga för gymnasieskolan. Särskilda behörighetskrav för nationella program 23 § För behörighet till ett yrkesprogram krävs godkända betyg i svenska, engelska och matematik. 24 § För behörighet till ett högskoleförberedande program krävs god- kända betyg i svenska, engelska, matematik och i minst nio andra ämnen. En sökande som saknar godkänt betyg i engelska men uppfyller övriga behörighetskrav ska ändå anses behörig om den sökande 1.på grund av speciella personliga förhållanden inte har haft möjlighet att delta i undervisning i engelska under en betydande del av sin tid i eller motsvarande utbildning, och 2.bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet. 25 § En sökande som på annat sätt än genom grundskolestudier har förvärvat likvärdiga kunskaper i ett ämne ska vid tillämpningen av behörighetsreglerna anses ha godkänt betyg i ämnet. Vidare ska vid tillämpningen av behörighetsreglerna godkänt betyg i svenska som andraspråk likställas med godkänt betyg i svenska. 26 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att särskilda förkunskapskrav ska gälla för vissa utbildningar. 27 § Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller . Kommuner som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för utbildningen. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. När en elev börjar eller slutar vid en gymnasieskola med annan huvud- man än hemkommunen, ska huvudmannen meddela detta till styrelsen för utbildningen i elevens hemkommun. Utbildning anordnad av landsting 28 § Ett landsting får anordna utbildningar på sådana nationella program som avser naturbruk och omvårdnad. Efter överenskommelse med en kommun får anordna utbildning även på andra nationella program och på individuella 29 § Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella program och 30 § När en huvudman erbjuder utbildning på ett nationellt program, får huvudmannen också låta erbjudandet omfatta att eleven senare ska antas till en nationell inriktning, en särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning inom programmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att ett sådant erbjudande ska ges inom vissa 31 § Hemkommunen ansvarar för att alla ungdomar i kommunen, som är behöriga enligt 22 § och som inte har påbörjat en utbildning på ett nationellt program eller en likvärdig utbildning, erbjuds utbildning på Hemkommunens ansvar omfattar också ungdomar, som har påbörjat någon av de utbildningar som nämns i första stycket men som har av- brutit utbildningen, om de fortfarande uppfyller behörighetskraven för 32 § För elever från särskolan gäller hemkommunens ansvar för att utbildning på individuella program erbjuds bara om eleven vid prövning enligt 6 kap. 7 § inte tas emot i gymnasiesärskolan, därför att eleven