prop · GX033 · 2009-09-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:3 Regeringen överlämnar denna proposition till . Med utgångspunkt i att kulturens frihet ska värnas och främjas lägger regeringen fram en rad förslag och bedömningar som gäller kultur- politikens framtida inriktning och arbetsformer. Grunden för kulturpolitiken är kulturens egenvärde. ökar insikten på flera håll om kulturens och kreativitetens betydelse för andra samhällsområden. De samhällsförändringar som skett och de nya förut- sättningar som växer fram gör att de kulturpolitiska målen behöver för- nyas och anpassas till vår tid. De föreslagna kulturpolitiska målen ska utgöra fundamentet för en långsiktig kulturpolitik som stöder konstnärlig förnyelse och kulturell mångfald, främjar ett levande kulturarv samt bidrar till allas möjlighet till delaktighet i kulturlivet. I avsikt att föra kulturen närmare medborgarna och främja ett lokalt och regionalt engagemang för kulturfrågor föreslås en ny modell för statens bidragsgivning till regional kulturverksamhet. Civilsamhällets roll för ett vitalt kulturliv betonas liksom betydelsen av kulturpolitikens sam- spel med andra politikområden. Barns och ungas rätt till kultur uppmärk- sammas särskilt och ytterligare steg tas i utbyggnaden av Skapande skola. Fortsatta satsningar görs på kulturella och kreativa näringar. För att bättre ta till vara den tekniska utvecklingens möjligheter och möta dess utmaningar inleds en process för en samordnad nationell strategi för digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande av kulturarvet. Överväganden om förändringar i stöden till konstarterna och kultur- skaparna presenteras. Det gäller bl.a. bidrag till litteratur och kulturtid- skrifter samt statliga inkomstgarantier. En ny form för stöd till nyskapande kulturprojekt kallad Kulturbryggan inrättas. Som ett led i den strategiska utvecklingen av myndigheter och institu- tioner på kulturområdet bildas en ny myndighet för analys och uppfölj- ning inom området. ombildas till en sammanhållen myndig- hetsorganisation genom att de sju landsarkiven avvecklas och deras verk- samheter inordnas i . Behovet av ökad samverkan och effek- tivitet bland musei- och kulturmiljöinstitutionerna uppmärksammas. regionala ansvaret för musikområdet stärks. Statens stöd till Stiftelsen Svenska rikskonserter kommer att avvecklas och ett arbete med att sam- ordna statens insatser på musikområdet i en myndighet påbörjas. får en tydligare roll som samordnande myndighet inom bib- Bedömningar lämnas också när det gäller prioriteringarna för det fort- satta arbetet med internationalisering och interkulturellt samarbete på Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................. 2.3Andra utredningar och underlag av betydelse för Relation till regeringens budgetproposition ........ Kulturvanor i det nya mediesamhället............................. Nya nationella kulturpolitiska mål ................................................. Kulturen närmare medborgarna ..................................................... 6.1En ny modell för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet ............................................. 6.2Verksamheten vid Riksutställningar, och 6.3Samverkan mellan staten, den kommunala nivån och den 6.4Förstärkt samordning och kunskapsspridning inom området barn- och ungdomskultur................................... 6.5Ett samlat ansvar för statens stöd och samordning inom Digitala resurser i medborgarnas tjänst ........................... 7 Villkoren för att skapa och förmedla kultur ................................... Nästa steg efter Framtidens kultur................................... Inriktningen på den framtida politiken för Teater-, dans- och musikallianserna ............... Nya stipendier till verksamma konstnärer ...... Stöd till litteratur och kulturtidskrifter............................. Ny plattform för musiken ................................................ Stödet till den fria scenkonsten........................................ 8 Kulturens roll i samhället och samhällets ansvar för kulturen ....... En utvidgad satsning på ......................... Kultur och hälsa............................................................... Kulturella och kreativa näringar samt regional tillväxt ... Ökad samverkan inom kulturmiljöområdet..................... Gestaltning av den gemensamma miljön......................... Internationella och interkulturella frågor i kulturpolitiken ............. Strategisk utveckling av myndigheter och institutioner på 10.1Den övergripande myndighetsstrukturen inom 10.1.1Upphävande av tidigare myndighetsspecifika 10.2En ny myndighet för analys och uppföljning inom Ökat samarbete på operaområdet ..................................... Ny organisation för den statliga arkivverksamheten........ Förstärkt samarbete inom museisektorn........................... Stiftelsen , Svenskt fjäll- och samemuseum........... Samordning av frågor om vård och konservering.......... Institutionell hemvist för den romska kulturen .............. Konsekvenser för staten och kommunsektorn................ Konsekvenser ...............................................för företag 11.3Konsekvenser för genomförandet av jämställdhetspolitiken och av integrationspolitiken ........................................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkande Grundanalys, Förnyelseprogram och Kulturpolitikens arkitektur (SOU 2009:16)................................................... Förteckning över remissinstanser till betänkande Grundanalys, Förnyelseprogram och Kulturpolitikens arkitektur (SOU 2009:16)........................ Sammanfattning av Museikoordinatorns betänkande museisamverkan ger resultat (SOU 2009:15) Förteckning över remissinstanser till Museikoordinatorns (SOU 2009:15) ................................................................... Internationellt och interkulturellt utbyte inom kulturområdet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om 1.upphävande av nuvarande nationella mål för kulturpolitiken och införande av nya mål (avsnitt 5), 2.en ny modell för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet (avsnitt 6.1), 3.förändring av det statliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter (avsnitt 7.3), 4.Stiftelsen (avsnitt 7.4), 5.upphävande av tidigare beslutade myndighetsspecifika mål (avsnitt 10.1.1), 6.avskaffande av ansvarsmuseifunktionen (avsnitt 10.6.1). 2 Ärendet och dess beredning Regeringen anmälde i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1, utg.omr. 17, bet. 2006/07:KrU1, rskr. 2006/07:37) att den, med hänsyn till det senaste årtiondets förändrade samhällssituation, avsåg att pröva hur de nuvarande kulturpolitiska prioriteringarna och strukturerna förhåller sig till dagens samhälle. beslutade regeringen att ge en kommitté i uppdrag att se över kulturpolitiken, dess inriktning och arbetsformer och lämna för- slag om de förändringar som följer av kommitténs överväganden (dir. 2007:99). Kommittén antog namnet (Ku 2007:06). lämnade sitt betänkande Grundanalys, Förnyelseprogram, Kulturpolitikens arkitektur (SOU 2009:16). egen sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissinstansernas syn- punkter finns tillgänglig i (dnr Ku2009/241/KV). betänkande innehåller förslag och överväganden som rör statens roll och agerande gentemot kulturlivets olika aktörer. Det rör sig dels om förslag på konkreta insatser som bör göras , dels om bedömningar och överväganden kring behovet av att inleda mer långsiktiga förändringsprocesser. I många fall är utredningens förslag av sådan art att regeringen kan ta ställning till dem utan särskilda godkännande. I de fall reger- ingen redan har genomfört eller avser att genomföra sådana förslag lämnas i denna proposition uppgift om detta för information. Regeringen avser att återkomma till med förslag och bedöm- ningar när det gäller vissa av de förslag i betänkande som kräver ytterligare analys och överväganden. Denna proposition ska därför ses som ett led i ett långsiktigt arbete med att förnya kulturpoli- tiken. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1, utg.omr. 17, bet. 2006/07:KrU1, rskr. 2006/07:37) att en nationell koor- dinator för museiområdet skulle tillsättas. Som skäl angavs att uttalade behov inom museiområdet i vissa delar skulle kunna tillgodoses genom större samverkan mellan museerna. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över vissa frågor inom museisektorn (dir. 2007:22). Utre- daren fick i uppdrag att vara en koordinator för museisektorn som, i dialog med berörda parter, prövade olika former för ökad samverkan i frågor som rör administration, föremålshantering och sektorsforskning. Syftet var att frigöra resurser för museernas kärnverksamhet och att bidra till ytterligare högkvalitativ verksamhet. Utredaren, som antog namnet Museikoordinatorn, överlämnade sitt slutbetän- museisamverkan ger resultat (SOU 2009:15). 2009/10:3 Museikoordinatorns egen sammanfattning av betänkandet finns i Betänkandet har remissbehandlats. En remissammanställning finns till- gänglig i (dnr Ku2009/272/KT). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. 2.3Andra utredningar och underlag av betydelse för propositionen uppdrag och förslag föranledde en bred allmän- politisk debatt om kulturens roll och förutsättningar i dagens . tog Orionteaterns konstnärliga ledning tillsammans med en rad andra kulturskapare initiativ till att samla visioner, drömmar och tankar kring vad kulturpolitiken är och borde vara. Resultatet av det arbetet, som kallades , finns publicerat i en rapport som lämnades till (dnr Ku2009/210/KV). som och Museikoordinatorns betän- kanden har remissbehandlats har genomfört och deltagit i ett stort antal möten och seminarier med företrädare för kultur- livets olika aktörer och berörda myndigheter, institutioner och organisa- tioner samt med representanter för regioner, kommuner och landsting. gav den dåvarande regeringen en kommitté i uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen (dir. 2003:10). Kommittén, som antog namnet , lämnade i slutbetänkandet Hållbar samhällsorganisation med utveck- lingskraft (SOU 2007:10) förslag på en ny ansvarsfördelning mellan stat, landsting och kommun och förordade en ny indelning av läns- och regionkommuner. Betänkandet har remissbehandlats. föreslog en ny regional samhällsorganisation genom en sammanslagning av dagens län till större regioner. Region- kommunerna ges, enligt förslagen, huvudansvar för regionala utveck- lingsfrågor medan länsstyrelserna ska samordna statliga verksamheter, bedriva tillsyn och redovisa tvärsektoriella kunskapsunderlag till reger- ingen. föreslog vidare att statsbidragen till regional kulturverksamhet ska fördelas av regionerna själva i stället för av . För att säkerställa kontinuitet i bidragsgivningen och att de nationella kulturpolitiska målen får genomslag föreslog kom- mittén att regionkommunerna ska teckna avtal med om den övergripande användningen av medlen. Regeringen beslutade att ge en kommitté i uppdrag att se över den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir. Kommittén antog namnet förvaltningskommitté. Kommittén har dels lämnat delbetänkandet Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter (SOU 2007:107) och dels slutbetänkandet Styra och ställa förslag till en effektivare statsförvaltning (SOU 2008:118). Kommittén konstaterade bl.a. att myndigheter med liknande uppgifter inom vissa områden har slagits samman för att öka effektivitet och rätts- Enligt finns det skäl för ytterligare sådana sammanslagningar, exempelvis av och landsarkiven. ett resonemang om behovet av oberoende analys Vidare anförde bl.a. att det inte är effektivt att myndigheter är självförsörjande på alla områden. att en myndighetsövergripande hantering av administration och IT-drift kan innebära besparingar. Tjänstepensioner vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och har frågan om tjänstepensioner vid vissa statsunder- stödda teater-, dans- och musikinstitutioner upplevts som ett problem av Bland andra har de berörda institutionerna genom arbetsgivar- organisationen uppmärksammat att frågan behöver Regeringen tillsatte därför 2008 en särskild utredare för att göra en översyn av regleringen av tjänstepensioneringen för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner (dir. Enligt direktiven skulle översynen vara inriktad på att systemet ska vara anpassat till de speciella förhållanden som råder på området och att arbetsgivarens kostnader för pensionsförmånerna ska vara förutsäg- Betänkandet Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scen- konsten (SOU 2009:50) remissbehandlas . 2.4 Relation till regeringens budgetproposition Regeringen har lyft fram tre områden som särskilt prioriterade inom kulturpolitiken. Dessa tre områden är barns och ungas rätt till kultur, kulturarv för framtiden och förbättrade villkor för den nyskapande kulturen. Prioriteringarna har presenterats i de budgetpropo- sitioner som regeringen har lagt fram för åren 20072009. I denna proposition lämnar regeringen förslag om förnyade och till vår tid anpassade mål för en nationell kulturpolitik och om vissa ändringar i inriktningen för en rad verksamheter inom kulturpolitikens område. Regeringens samlade förslag till statsbudget för presen- teras i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1). Där behandlas samtliga anslag under område inom utgiftsområdena 1 och 17. När den här propositionen läggs fram befinner sig världsekonomin i en Prop. 2009/10:3 djup lågkonjunktur. Som en liten exportberoende ekonomi drabbas Sysselsättningsnivån har sjunkit kraftigt och regeringen har vidtagit en rad stabiliseringspolitiska åtgärder för att mildra effekterna av den ekonomiska krisen. De ekonomiska förutsättningarna för nya utgifts- reformer är mycket begränsade . Det har dock varit möjligt att påbörja ett förändringsarbete genom att prioritera resur- serna inom utgiftsområdet tydligare mot de områden som regeringen särskilt vill uppmärksamma. Syftet med denna proposition är att lägga en stabil grund för politiken inom området och att ange de långsiktiga mål som politiken bör sträva mot oavsett konjunkturläge. har människor sökt sig till bildkonsten, musiken, dansen eller berättandet samt till de föremål, minnen och traditioner som gått i arv från tidigare generationer för att få skönhetsupplevelser, skapa samman- hang och ge tillvaron nya perspektiv. Kulturens och konstens innehåll ska inte och kan inte styras genom politiska beslut, men samhället kan, med en väl genomförd kulturpolitik, skapa förutsättningar för ett stärkt kulturliv som utvecklas och blomstrar på egna villkor. Dagens kulturpolitik har vuxit fram . Kulturpolitik som begrepp börjar användas i först , men så tidigt som andra hälft lades grunden till flera av dagens cen- trala kulturinstitutioner som (Operan och ) och . , och Kungl. De statliga kulturinstitutio- nernas uppkomst är ofta nära kopplad till det politiska klimat och de idéströmningar som var rådande då de grundades. Som ett exempel kan sägas att de kulturinstitutioner som bildades under vid makten var ett uttryck för kungens personliga kulturintresse, men även i hög grad präglat av det upplysningsideal som rådde . Uppförandet av nya byggnad kan ses i ljuset av en framväxande borgerlighets bildningsambitioner och de national- romantiska strömningar som då var rådande. Dessa strömningar kan också spåras i det förnyade intresse för kulturminnesvård och historia som uppstod . och sker flera genom- gripande samhällsförändringar. går från att ha varit en utpräglad jordbruksekonomi till att bli en industrination av väx- ande betydelse. Människor lämnar i stigande grad landsbygden och flyttar in i städerna. En stor emigrationsvåg till når sin kulmen och ebbar ut . växer sig folkrörelserna bl.a. nykterhets-, lantbruks-, hem- bygds-, frikyrko- och arbetarrörelsen starka och får en stor betydelse för att främja bildning och kultur bland befolkningen, inte minst utanför de större städerna. Folkhögskolor, bildningsförbund och folkbibliotek grundas och blir de sistnämnda i allt högre utsträckning offentligt finansierade. på privat initiativ med det uttryckliga målet att bevara ett nationellt kulturarv som bl.a. utgörs av bondesamhällets traditioner och föremål. Flera byggnader för offentliga kulturinstitutioner uppförs i kring , bl.a. , (på Riddar- holmen), och något senare . regionala arkivorganisationen med landsarkiv runt om i landet byggs upp genomförs en rad kulturpolitiska reformer. bildas med syftet att sprida god scenkonst till hela inrättas 1937 och genom att avsätta delar av överskottet från den statliga lotteriverksamheten till en särskild fond garanteras den statliga kulturpolitiken en grundfinansiering. organisation för kulturminnesvården skapas genom inrättandet av lands- antikvarier som knyts till provinsmuseerna runt om i landet, som omdanas till en modern förvaltningsmyndig- Efterkrigstidens präglas av snabb ekonomisk tillväxt, kommunreformer och en stadsomvandling som innebär att många kultur- historiskt intressanta miljöer går förlorade. genomförs olika kulturpolitiska reformer: biblioteksersättningen införs 1954 och bildas , Rikskon- serter och Riksutställningar som statliga stiftelser. ningar på att inrätta statliga konstnärsstipendier och ett bidrag till fria Stiftelsen inrättas för att stärka kulturutbytet med utlandet. Ansvaret för det regionala myndighetsarbetet inom kulturmiljöområdet överförs från länsmuseerna till länsstyrelserna genom inrättandet av Inom museiområdet bildas statliga museikoncerner som Statens konstmuseer, , Statens musiksamlingar samt Livrustkammaren, och blir en statlig myndighet 1978. En samlad kulturpolitik i dagens mening formuleras först 197476 genom tre kulturpolitiska propositioner med åtföljande riks- dagsbehandling (särskilt prop. 1974:28, bet. 1974:KrU15, rskr. Flera större utredningar låg till grund för propositionerna. Den viktigaste av dessa var betänkandet Ny kulturpolitik (SOU 1972:66) beslutar om särskilda övergripande mål för kultur- Dessa skulle styra den statliga verksamheten men var också avsedda att fungera vägledande och pådrivande för politiken i landsting Förslagen utgick från en bred genomgång av kulturpoli- tikens olika delar. Stor vikt lades bl.a. vid vad som benämndes fritt kollektivt skapande och studieförbundens verksamhet. inrättas som en ny förvaltningsmyndighet inom kulturområdet och stödet till fristående kulturarrangemang utanför de offentliga institutionerna skapas för att fördela konstnärsstipendier och andra ersättningar till kulturutövare. De centrala, statliga kulturinstitutio- nerna blir i övrigt inte föremål för några mera omfattande förändringar Prop. 2009/10:3 , utan den tydligaste profileringen kom att gälla utbyggnaden av regionala kulturinstitutioner för teater, musik och musei- verksamhet. Här skulle staten och landstingen samverka. Den inriktning som kulturpolitiken fick 1974 kom i allt väsentligt att gälla oförändrad . /82 genomförs en mycket stor reformsats- ning på konstnärsstöd, bl.a. skapas en statlig visningsersättning för bild- och formkonstnärer. Bildkonstnärsfonden inrättas och får en egen styrelse inom ramen för . får kulturmiljöområdet egna politiskt beslutade mål och en samlad lagstiftning i form av lagen om kulturminnen m.m. som trädde i kraft . De nu gällande målen på kulturmiljöområdet besluta- des av 2000. görs i betänkandet kulturpolitik (SOU 1995:85) en utvärdering av den förda kulturpolitiken. En samlad översyn av kulturpolitiken görs av den parlamentariska kommittén Kulturutred- ningen, i betänkandet Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84). Dessa betänkanden låg till grund för en ny proposition om kulturpolitikens långsiktiga inriktning (prop. 1996/97:3). Efter behandling fastställs de mål för en nationell kulturpolitik som gäller fortfarande (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). De nya målen markerar inte något avgörande brott mot de tidigare men betonar t.ex. värdet av kulturell mångfald. I bevarandemålet byts formuleringen äldre tiders kultur ut mot begreppet kulturarv. I propositionen understryks litteraturens och läsan- dets betydelse samt konstnärernas villkor. Vissa förändringar görs också i den statliga bidragsgivningen till regional kulturverksamhet. bildas Stiftelsen , vars fondkapital utgjordes av delar av de medel som frigjordes då löntagarfonderna upplöstes. Stiftelsens syfte är att fördela medel till långsiktiga och nyskapande kulturprojekt. avskiljs från och inrättas som egen myndighet . En ny myndighet, Statens museer för världskultur, bildas genom att överförs till statligt huvudmannaskap och slås samman med , och i . Forum för levande historia inrättas 2003. Även om flera förändringar har gjorts är ändå huvuddragen i den struktur som etablerades i och med de kulturpolitiska besluten oförändrad. har länge varit en aktiv medlem i olika internationella sam- arbetsorgan som arbetar med kulturfrågor. blir medlem i och 1951 går med i . Året efter bildas och 1971 tillkommer . Inträdet i EU 1995 har givetvis haft stor betydelse för den svenska kulturpolitiken liksom för alla andra politikområden. Medlemskapet i ovanstående orga- nisationer innebär att har att följa, men också har möjlighet att påverka, dessa organisationers regelverk och rekommendationer. För kulturområdet kan särskilt nämnas EU:s kulturartikel (nr 151), världsarvskonvention samt konvention om främjande av kultu- rell mångfald. Begreppet kultur är inte entydigt eller möjligt att avgränsa på ett enkelt sätt. Det är ett begrepp som kan växla i betydelse beroende på vem som använder det och i vilket sammanhang det används. Betydelsen av ordet kultur skiftar också och hänger samman med samhällssyn och ideologiska utgångspunkter. I sin allra vidaste mening kan kultur sägas handla om alla aspekter av det mänskliga livet allt det som skapas eller förädlas av människan, dvs. allt det som inte ryms inom begreppet natur. Begreppet kultur kan i andra sammanhang förstås som de värderingar, ritualer, traditioner och livsmönster som används för att förstå, tolka och ge mening åt tillvaron i ett samhälle eller inom en grupp av människor. Begreppet kan också uppfattas snävare och då omfatta konstens olika uttryck inom exempelvis litteratur, dans, musik, bildkonst, teater och arkitektur. Även begreppet kulturarv används på olika sätt. Ett sätt att beskriva kulturarvet är att säga att det handlar om traditioner, språk, konstnärliga verk, historiska lämningar, arkiv- och föremålssamlingar samt kultur- miljöer och kulturlandskap som överförs från generation till generation. Det är inte politikens uppgift att definiera kulturbegreppet, men kulturpolitiska proposition konstateras att det är nödvändigt att göra en avgränsning och definition av vad som bör rymmas inom kultur- politiken. Det är av praktiska skäl knappast möjligt att utgå från ett alltför vittomfattande kulturbegrepp när det kulturpolitiska ansvaret ska definie- ras. Även om gränserna överskrids och omprövas har kultur- politiken fortfarande som huvudsyfte att stödja insatser som görs inom ordets, scenens, bildens och tonens områden samt för kulturarvet. Mediepolitiken har starka kopplingar till kulturpolitiken, men har också egna mål och syften. Detsamma gäller stödet till folkbildningen och föreningslivet.