prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — Infektioner med meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) har uppvisat en ökande trend. anmäldes 1 314 fall vilket är en ökning jämfört med året innan. Det finns nu tecken på att ökningen av antalet fall som upptäcks inom sjukvård och omsorg har bromsats upp och att de nya fallen främst är förvärvade på kommunala särskilda boenden för äldre personer och i samhället i övrigt. Resistens hittas även hos tidigare friska personer utan vårdkontakter. MRSA kan orsaka mycket svårbehandlade infektioner med kostsam behandling. God vårdhygien och rationell förskrivning av antibiotika är grundläggande preventiva verktyg för att stävja denna utveckling. Antalet fall av MRSA får anses utgöra en indikator för hur god hygienen är inom landstingen och kommunerna. har antalet anmälningar till enligt avseende utbrott av infektioner med resistenta bakterier (MRSA, ESBL, VRE) ökat. tillsynsverksamhet avseende antibiotikaresistens och vårdhygien har påvisat brister i handläggningen av infektionssjukdomar. I rapporten av antibiotikaanvändningen i sluten- och öppenvården identifierar myndigheten bl.a. en förbättrad tillämpning och uppföljning av lokala riktlinjer och bättre rutiner för rapportering av resistensläge från mikrobiologiska laboratorier som prioriterade åtgärder. har också fortsatt sitt arbete med föreskrifter om basal hygien med inriktning på den vård som bedrivs i regi och ett antal verktyg för sådant arbete har gjorts tillgängliga. , och Strama har också fortsatt arbetet med utbildning och kunskapsspridning kring handläggning av infektionssjukdomar, antibiotikaresistens och vårdhygien samt med övervakning av antibiotikaanvändningen och resistensutvecklingen. Det sker en snabb global spridning av antibiotikaresistenta bakterier. Problemen med antibiotikaresistens är utbredda i både hög- och låginkomstländer, men de humanitära och ekonomiska konsekvenserna är dock mest uttalade i låginkomstländerna. rapporteras frekvent från exempelvis att andelen av bl.a. vissa tarmbakterier som är resistenta mot två eller flera antibiotika uppgår till . Svenska myndigheter har deltagit i internationella insatser som kunskapsspridning, informationsutbyte och nätverksbyggande. Diskussioner om fördjupat bilateralt samarbete har bl.a. förts med och . Hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar Diagram 4.11 Antal fall av hivinfektion som anmäldes 448 fall av hivinfektion till , vilket är 93 fall färre än 2007 (se diagram 4.11). Minskningen ses bland personer bosatta i och som smittats i bland personer som smittats före ankomst till . Trots fjolårets minskning är trenden att antalet hivfall totalt sett har ökat . Av alla anmälda hivfall 2008 har över hälften, , smittats före ankomst till . Den heterosexuella smittvägen dominerar i denna grupp och står för av fallen. Personerna har smittats i länder med hög förekomst av hivinfektion, framför allt söder om samt . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.12 Antal fall av klamydiainfektion som anmälts 20002008 skedde en ökning av rapporterade fall av gonorré smittade i , både med heterosexuell och homosexuell smittväg. Smittspridningen av klamydiainfektion är fortsatt allvarlig (se diagram 4.12). rapporterades många nya fall av klamydiainfektion bl.a. till följd av att en muterad variant som tidigare ej diagnostiserats blev upptäckt och kunde fångas upp vid testning. är antalet rapporterade fall av klamydiainfektion ca 5 000 lägre än 2007 men i ett längre perspektiv kvarstår den närmast linjära ökning av antalet fall som setts . Spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar visar på att många fortfarande har oskyddat sex vilket också är en potentiell risk för ökad hivsmitta. planerar, samordnar och följer upp arbetet med att nå de hivpolitiska målen. Arbetet följer intentionerna i Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60). roll är strategisk och stödjer myndigheter, huvudmän och ideella organisationer som är verksamma på området. Vägledande för arbetet med och fördelningen av statsbidraget, , till landsting och kommuner är den överenskommelse som träffats mellan regeringen och Kommuner och Landsting. Samtliga landsting och storstadskommuner har utsett särskilda kontaktpersoner för arbetet med att planera och samordna det regionala arbetet. fördelar också statsbidrag, , till ideella organisationer som utför preventivt arbete i enlighet med förordning (2006:93) om statsbidrag till 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. har nio strukturerade uppföljningsbesök i landsting och kommuner genomförts. ger vid besöken återkoppling angående struktur, process och resultat för det förebyggande arbetet i /kommunen. Besöken visar att samverkan mellan smittskydd och annat folkhälsoarbete har stor betydelse för det förebyggande arbetet. har låtit göra externa utvärderingar av hur projektinsatser som görs med stöd av statsbidraget bidrar till att nå de nationella målen. Utvärderingen visar att insatserna har införlivats i de ordinarie strukturerna för förebyggande arbete. Campylobakter är en bakterie som kan orsaka kräkningar, diarréer och i allvarliga fall förlamning och som sprids bl.a. via livsmedel. Antalet fall med campylobacterinfektion ökade jämfört med . Totalt rapporterades 7 691 fall varav bland män och bland kvinnor. Av dessa smittades 2 213 fall i vilket är en ökning jämfört med . Det finns inte tillräckligt med epidemiologiska kunskaper för att kunna fastställa orsaken till ökningen. Vaccinationsstatistik från barnavårdscentralerna och skolhälsovården visar att anslutningen till det allmänna vaccinationsprogrammet är god. av alla barn får full vaccinationsserie. Förtroendet för vaccinet mot mässling, polio och röda hund (MPR), som sviktat till följd av en påstådd risk för autism, har återgått till samma nivå som observerades före den dramatiska nedgången . Barnvaccinationsprogrammet har utvidgats och ingår nu även vaccination mot pneumokocker. har också beslutat att vaccination mot Humant papillomvirus (HPV) ska inkluderas i programmet. En särskild utredare har fått i uppdrag att genomföra en översyn av regleringen av de nationella vaccinationsprogrammen, samt hanteringen av vacciner inom ramen för läkemedelsförmånssystemet och förhållandet mellan dessa Uppdraget ska redovisas till regeringen . Hälsohot beredskap för influensapandemi Som en uppföljning av den av ECDC genomförda genomgången av den svenska nationella pandemiberedskapen och granskning av den svenska pandemiberedskapen har ett antal åtgärder vidtagits. har genomfört en uppföljning av landstingens pandemiplanering genom besök i samtliga landsting och återkopplat resultatet till smittskyddsläkarna vid ett samordningsmöte. Vidare har fortsatt utvecklingen av ett IT-system för att under ett allvarligt utbrott av en smittsam sjukdom kunna samla in och analysera effekterna för hälso- och sjukvården och andra samhällsviktiga funktioner. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla den nationella handlingsplanen för pandemisk influensa. ska bland annat, tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och länsstyrelserna, vidareutveckla stödet till de aktörer som har ett direkt ansvar för att möta de effekter som en pandemi kan ha på samhället i stort. Uppdraget ska redovisas . Som en uppföljning av tidigare uppdrag till samtliga länsstyrelser att identifiera vilka verksamheter som är särskilt viktiga för samhället vid en influensapandemi, har ett uppdrag lämnats till samtliga länsstyrelser att fortsatt identifiera dessa verksamheter med särskild inriktning mot att länsstyrelserna fortsatt ska ge stöd till kommuner och landsting i deras planering och samordning av beredskapsarbetet. Ett antal åtgärder har genomförts med anledning av spridningen av det nya influensaviruset A (H1N1). Den nya influensan har klassificerats som allmänfarlig sjukdom och lagts till i bilaga 1 till smittskyddslagen. Staten ingick 2007 ett avtal med en vaccinproducent som säkerställer vaccin i händelse av en pandemi. Leverans av vaccin mot den nya influensan A (H1N1) väntas. Regeringen har givit i uppdrag att upphandla vissa andra läkemedel för användning vid en influensapandemi. tillsynsvägledning består av utvärdering, uppföljning och samordning av den operativa tillsynen i kommunerna. har en plan för tillsynsvägledning 20092012 en- ligt tagits fram. Målet med planen är att skapa förutsättningar för en likvärdig och effektiv hälsoskyddstillsyn som bidrar till att uppfylla intentioner. I planen beskrivs de områden där speciella satsningar kommer att göras. har tagit fram vägledningsmaterial till det nationella tillsynsprojekt som ska genomföras 2009. Projektet har syftet att förbättra rutinerna för egenkontroll av hygien och smittskydd i förskolan, och ska även ge en samlad bild av hur arbetet med hygienrutiner och egenkontroll fungerar på landets förskolor. har i en rapport, Radon i skolor och förskolor, redovisat kunskaper om radonsituationen i 150 kommuner. Bedömningen är att delmålet för radon i skolor och förskolor i miljömålsarbetet kan nås, om verksamhetsutövarna fortsätter att mäta och åtgärda höga radonhalter. Den tematiska rapporten har tagits fram genom ett samarbete med svenska experter inom miljömedicin. Rapporten bygger på en nationell enkät som nära 26 000 personer besvarat samt på de senaste vetenskapliga resultaten om miljöhälsa. Den beskriver den risk miljöhälsofaktorer utgör för människors hälsa och visar trender i exponering och upplevda besvär. De omvärldsförändringar som skett inom smittskyddsområdet tillsammans med det utökade samarbetet inom EU och internationellt gör att det ställs mycket stora krav på en stark beredskap samt en organisation som kan hantera dessa utmaningar. (dir. 2008:60) har haft uppdraget att göra en översyn av de myndigheter som bedriver verksamhet inom smittskyddsområdet, främst och . överlämnade utredningen sitt betänkande Ett effektivare smittskydd (SOU 2009:55) till regeringen. I betänkandet konstateras att det svenska smittskyddet fungerar i stort sett väl. Den forskning som bedrivs vid dessa myndigheter är genomgående, med undantag för det epidemiologiska området, av mycket hög klass, inom några områden nära den 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har utredningen identifierat flera problem, bl.a. är uppgiftsfördelningen mellan och otydlig och epidemiologisk övervakning och analys behöver stärkas. För att komma till rätta med problemen och effektivisera arbetet föreslår utredningen att en ny myndighet, inrättas. Viss forskning föreslås överföras från till som den nya myndigheten får överta en del verksamhet från . För att effektivisera EU-samarbetet inom området hälsohot avser kommissionen att göra en större översyn av EU-systemen för hälsohot . Det förberedande arbetet har redan inletts och arbetet kommer att intensifieras . granskning och ECDC:s genomgång av den svenska pandemiberedskapen har varit värdefulla. Slutsatserna och rekommendationerna visar att beredskapen har utvecklats och att arbetet är på rätt väg men att det finns mycket kvar att göra i liksom i övriga EU-länder. Den ökade produktionskapaciteten och produktutvecklingen gör att det bästa sättet att säkra tillgång på influensavacciner till den svenska befolkningen i händelse av pandemi är att teckna avtal om pandemigarantier. tecknade därför 2007 på regeringens uppdrag ett avtal om leveranser av influensavaccin till hela befolkningen om drabbas av en pandemi. Ökningen av anmälda fall av hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar pekar på behovet av effektiva preventiva åtgärder. Det arbete som sker med stöd i överenskommelsen mellan regeringen och Kommuner och Landsting behöver fortsätta att utvecklas. arbete med att samordna det nationella arbetet har startats men behöver också utvecklas vidare. Bland annat behöver arbetet med att kommunicera risker och skyddsåtgärder mot hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar fortsätta. Antibiotikaresistensutvecklingen är starkt oroande. Om inte krafttag tas vad gäller vårdhygien och allmänhygien, såväl inom vården som ute i samhället, kan vi riskera den goda situation som har jämfört med många länder i . Den yttersta konsekvensen av en utbredd resistens är att vi inte längre kommer att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kunna bota bakterieinfektioner och inte heller utföra avancerad, modern sjukvård som cancerbehandling och transplantationer. Ett brett folkhälso- och patientsäkerhetsperspektiv är nödvändigt för att komma till rätta med resistensproblematiken och vårdrelaterade infektioner. En grundläggande fråga är behovet av förbättrad kunskap om sjukdomsbördan från infektioner med resistenta bakterier och därmed samhällets kostnader för sådana samt effektiviteten hos genomförda åtgärder. Den snabba spridningen av antibiotikaresistens är ett globalt problem som inte kan mötas endast genom åtgärder i . Internationella insatser som inkluderar både det multilaterala arbetet under bl.a. och bilateralt samarbete är därför viktiga. har nya infektionshot och en mer innovativ vaccinindustri medfört att frågor om vacciner och vaccination blivit högaktuella. Ny kunskap inom immunologi och ny teknik för att framställa vaccin har skapat helt nya möjligheter jämfört med tidigare. Bättre och säkrare vaccin kommer att ersätta äldre vaccin. har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna för och . En utgångspunkt för regeringens folkhälsopolitik är att folkhälsoarbetet ska vara strukturerat, långsiktigt och samordnat med insatser på alla nivåer i samhället. I enlighet med propositionen En förnyad folkhälsopolitik (2007/08:110) fortsätter regeringen att fokusera på effektiva hälsofrämjande insatser inriktade på den enskildes intressen, ansvar och möjligheter att främja en god hälsa. Regeringen vill uppmuntra individens goda hälsoutveckling genom att ge stöd för kloka egna hälsoval, utveckla hälsofrämjande metoder utifrån en vetenskaplig grund och stödja ett gemensamt ansvarstagande för folkhälsoarbetet mellan flera olika typer av samhällsaktörer. I enlighet med de prioriteringar som presenterades i propositionen en förnyad folkhälso- politik har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Vissa åtgärder har syftat till att främja barns och ungas fysiska och psykiska hälsa och stärka det självmordspreventiva arbetet. Åtgärder har också vidtagits för att främja goda matvanor och fysisk aktivitet samt minska tobaksbruket. Dessa särskilda satsningar bör fortsätta i linje med den omfattning och inriktning som aviserats i propositionen. Även regeringens satsningar på att minska bruket av alkohol och missbruket av narkotika i enlighet med de nationella alkohol- och narkotikahandlingsplanerna (prop. 2005/06:30) ligger fast, liksom det utvecklingsarbete som pågår inom smittskydds- och spelberoendeområdena. Barn, ungdomar och äldre Barn, ungdomar och äldre är prioriterade inom folkhälsopolitiken. Levnadsmönster och vanor som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet. Det är därför angeläget att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser sätts in . Andelen äldre i befolkningen ökar och allt fler överlever till mycket höga åldrar. Genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser kan man motverka funktionsnedsättning och beroende och därigenom öka äldre personers välbefinnande och livskvalitet som kostnaderna för vård och omsorg minskar. Sociala nätverk och ideellt arbete Det hälsofrämjande folkhälsoarbetet fokuserar på betydelsen av goda sociala nätverk och den enskilda människans möjligheter att påverka vardagslivet, såväl på arbetet som hemma och i närmiljön. Hälsoinformation är en betydelsefull aktivitet i det hälsofrämjande arbetet. Likaså är det viktigt att främja utvecklingen av stödjande hälsofrämjande miljöer och mötesplatser och att vidareutveckla samverkan med folkhälsoaktörer inom den ideella sektorn. Det ideella arbetet bidrar till att stärka samhällets sociala kitt. De ideella organisationerna är också ofta de första att identifiera brister och att anta nya utmaningar. De är därför viktiga aktörer inom folkhälsoarbetet. Regeringen presenterade en överenskommelse om framtida relationer mellan regeringen och de idéburna organisationerna på det sociala området. De åtaganden som gjorts i överenskommelsen ska fullföljas. Som en del i arbetet med att utveckla den ideella sektorns möjligheter att delta i folkhälsoarbetet fortsätter regeringen att avsätta medel till Volontärbyråns och frivilligcentralernas verksamhet. Stimulera utveckling på regional och lokal nivå Kommunerna och landstingen har genom sina olika ansvarsområden ett direkt ansvar för folkhälsan. Regeringens bedömning är att det hälsofrämjande folkhälsoarbetet och samverkan på lokal och regional nivå kan utvecklas ytterligare. Det är bl.a. viktigt att stimulera utvecklingen av det hälsofrämjande arbetet inom vården, varför regeringen fortsätter att avsätta medel för att stödja det svenska sjukhus och vårdorganisationer. Det finns stora potentiella vinster, både för den enskilde och för samhället i stort, med att förebygga hälsorelaterade sociala problem. För att möta de framtida folkhälsopolitiska utmaningarna och möjligheterna är det viktigt att folkhälsoarbetet utgår från såväl tvärvetenskaplig forskning och tvärsektoriellt arbete som praktisk erfarenhet. För att vidareutveckla och fördjupa de hälsofrämjande metoder som används avsatte regeringen ett stimulansbidrag till ett urval kommuner för att utveckla det lokala sektorsöverskridande hälsofrämjande arbetet. Syftet är dels att genomföra insatser som främjar barns och ungas psykiska och fysiska hälsa, dels att generera kunskap om såväl effektiva hälsofrämjande metoder som kostnadseffektiva samverkansformer på lokal nivå. Regeringen följer noga hur utvecklingsarbetet framskrider. En trygg anknytning till föräldrarna är en avgörande förutsättning för en god psykisk hälsa senare i livet. Regeringen anser därför att folkhälsoarbetet bör fokusera på barnens behov och trygghet och på att skapa möjligheter för föräldrar att få det stöd de behöver och efterfrågar i sitt föräldraskap. Regeringen presenterade en nationell strategi för föräldrastöd En vinst för alla. Föräldrastödsstrategin bygger på ett universellt förebyggande föräldrastöd, dvs. att alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp till dess barnet fyller . I samband med lanseringen av strategin gav regeringen () i uppdrag att fördela i stimulansbidrag till ett urval av kommuner som i samarbete med ett forskningslärosäte ska utveckla föräldrastödet i enlighet med strategins mål och delmål. Försöksverksamheten ska pågå . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen avser att noga följa det kommande utvecklingsarbetet samt att avsätta ytterligare medel för att stimulera utvecklingen av det lokala universella förebyggande föräldrastödet. Samhällets förmåga att hantera risker för självmord måste förbättras. Ingen människa ska behöva hamna i en situation där den enda utvägen upplevs vara att ta sitt liv. Det självmordsförebyggande arbetet har länge utgått från ett individperspektiv med fokus på behandling av psykiska sjukdomar. Ett effektivt självmordspreventivt arbete grundar sig på insikten att självmord och självmordsförsök går att förebygga. Men alla faktorer i människors sociala och fysiska miljö som är viktiga för hälsan bör inkluderas i det självmordsförebyggande arbetet. Även här spelar idéburna organisationer en viktig roll. Regeringen avser att fortsätta ge organisationsstöd till och efterlevandes stöd och stimulansmedel till paraplyorganisationen för Människor i Sorg. Vidare avsätter regeringen medel för att förstärka den verksamhet som bedrivs vid Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa vid . Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska klargöra och analysera förutsättningarna att inom hälso- och sjukvårdens och område utveckla och förbättra händelseanalyser av inträffade självmord. För att en sådan händelseanalys ska ge så bra underlag som möjligt krävs att de som utför analyser använder sig av samma och tillförlitliga metoder. Utvecklingen av befintliga händelseanalyser vid självmord kan hjälpa alla inblandade att förstå vad som hänt. Såväl närstående som personal från vård och socialtjänst och andra aktörer på regional och lokal nivå får en gemensam bild. Utredaren ska även lämna förslag på hur de nya kunskaper som framkommer genom händelseanalyser kan föras över till regional och lokal nivå med syfte att dessa kunskaper ska kunna komma till praktisk användning i det självmordspreventiva arbetet. Uppdraget ska redovisas . Matvanor och fysisk aktivitet Övervikts- och fetmaproblematiken är ett allvarligt folkhälsoproblem. Utvecklingen är särskilt alarmerande bland barn. Det är angeläget att föräldrar kan få stöd och hjälp från bl.a. barnhälso- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vården för att förebygga övervikt och fetma och tidigt lägga grund för sunda motionsvanor hos barnen. Skolhälsovården har också ett ansvar för att verka för sunda levnadsvanor hos elever. Även idrottsrörelsen och andra ideella organisationer spelar här en viktig roll. Regeringen avser att vidareutveckla samverkan med frivilligorganisationer, livsmedelsbranschen, experter, myndigheter och andra nyckelaktörer i återkommande formaliserade dialoger, s.k. dialogforum. Vidare prioriterar regeringen arbetet med fysisk aktivitet på recept (FaR) samt arbetet med den bebyggda miljöns betydelse för fysisk aktivitet samt äldres hälsa. Med syfte att främja goda matvanor och fysisk aktivitet hos allmänheten har regeringen vidare givit FHI i uppdrag att samordna en uppmärksamhetsvecka. Avsikten med denna är att åstadkomma en kraftsamling genom att många aktiviteter genomförs av flera på området verksamma aktörer. Alkohol, narkotika, dopning och tobak Det alkoholpolitiska målet är att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Skadlig alkoholkonsumtion är en bidragande och underliggande riskfaktor för över 60 olika sjukdomar och skador. En minskning av alkoholkonsumtionen och skadligt dryckesbeteende är därför angeläget för att förbättra folkhälsan, minska sociala problem samt motverka olycksfall, skador, våldsbrott och övergrepp. arbetar för en mer folkhälsobaserad och restriktiv alkoholpolitik inom EUoch för ett ökat internationellt samarbete på området. har aktivt verkat för en gemensam strategi för att minska alkoholskadorna. Alkohol och hälsa är en av de prioriterade frågorna inom hälsoområdet under det svenska ordförandeskapet. Det övergripande syftet är att genom antagandet av rådsslutsatser stödja genomförandet av och stärka ett långsiktigt och hållbart arbete rörande alkohol och hälsa inom alla relevanta EU-institutioner och politikområden. Vidare kommer fortsatt att stödja () arbete med att utveckla och genomföra en global alkoholstrategi. överlämnade betänkandet En ny alkohollag (SOU 2009:22). Utredningens förslag bereds i . Ett fortsatt intensivt arbete mot narkotika och dopning är nödvändigt. Det finns en bred folklig och politisk uppslutning kring arbetet för ett narkotikafritt samhälle. De narkotikapolitiska insatserna ska fokusera på att begränsa både tillgången till och efterfrågan på narkotika och dopningspreparat. betänkande Bättre kontroll av missbruksmedel (SOU 2008:120), bereds i . På dopningsområdet kommer FHI att presentera en kunskapsöversikt om dopningsproblematiken, vilken kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta insatser på området. Regeringens råd för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor kommer också att särskilt uppmärksamma dopnings- och narkotikafrågorna inom ramen för sitt arbete. Tobaksrökning är fortsatt den största enskilda riskfaktorn för sjukdom och förtida död i . Att minska tobaksbruket är därför en prioriterad fråga trots att andelen rökare i befolkningen har sjunkit .