prop · GX031d13 · 2009-09-21 00:00:00 — för familjer och barn 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag........ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om Ekonomisk trygghet för familjer och barn......................................................... Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen................................ Principerna för stödens utformning .................................................... Samhällsekonomin är viktig för barnfamiljerna .................................. 3.5.5Barnhushållens inkomstutveckling och familjepolitikens Barnhushåll med låg ekonomisk standard ........................................... 3.5.7Den ekonomiska familjepolitikens betydelse för barnhushållens Långvarig relativ låg ekonomisk standard ........................................... Resultat av uttaget inom föräldrapenningen ....................................... Resultat inom underhållsstödet ........................................................... Trygghetssystemen för företagare ....................................................... Förslag till författningsändringar......................................................... 3.9.1Bostadsbidrag ändrad inkomstberäkning vid uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad................... 3.9.2Underhållsstöd ändrad inkomstberäkning vid uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1:1 Allmänna barnbidrag ....................................................................... 3.10.4 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner...................... 3.10.5 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn ................................... 3.10.6 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn......................................... 3.10.7 1:7 Pensionsrätt för barnår.................................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet.............................................................. 3.2Härledning av anslagsnivån 20102012, för Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ............................................................................. 3.3Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. trygghet för familjer och barn ............................................................................. 3.4Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto...................................................................................................... 3.5Ekonomisk standard 2008 samt förändringen 20042008 för olika Låg ekonomisk standard för olika hushållstyper 2004 och 2008 ...................... Anslagsutveckling 1:1 Allmänna barnbidrag ...................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Allmänna barnbidrag ............. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Föräldraförsäkringen ............. Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd................................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Underhållsstöd....................... Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner..... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Bidrag till kostnader för Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn ..................................................................................... Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ........................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:7 Pensionsrätt för barnår .......... Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag.................................................................. Volymer och medelsersättningar för bostadsbidraget 20082012..................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:8 Bostadsbidrag......................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet för olika hushållstyper.......................................................... 3.2 Utvecklingen av sysselsättningen bland barnhushåll 20052008....................... 3.3Andel med låg ekonomisk standard om den ekonomiska familjepolitiken dras ifrån hushållets disponibla inkomst 2008 .................................................... 3.4Andel med låg ekonomisk standard 2004 som också hade relativ låg ekonomisk standard 2007..................................................................................... 3.5 Antal födda per kvinna och arbetslösa 19802008.............................................. 3.6Genomsnittligt antal uttagna dagar av pappan för barn som fyller . Barnen är födda respektive år, 2003 till 2008.......................... 3.7Genomsnittligt antal uttagna dagar med tillfällig föräldrapenning för vård av barn för barn .......................................................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1993:737) om bostadsbidrag (avsnitt 2.1 och 3.9.1), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1996:1030) om underhållsstöd (avsnitt 2.2 och 3.9.2), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Barnpension och efterlevandestöd till barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att 4 b § lagen (1993:737) om bostadsbidrag ska ha följande lydelse. Överskottet eller underskottet i Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital enligt 41 kap. inkomstslaget kapital enligt 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ö k a s m e d andra gjorda avdrag ska ökas respektive minskas med andra gjorda avdrag i inkomstslaget än avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen, avdrag för uppskovsbelopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och avdrag för negativ räntefördelning enligt 33 kap. inkomstskattelagen. Överskottet eller underskottet enligt första stycket skall m i n s k a s m e d statligt räntebidrag för den bostad för vilken bostadsbidrag söks, om bidraget tagits upp som intäkt. Föreligger ett överskott enligt första stycket ska detta minskas med schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b § inkomstskattelagen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid bestämmande av slutligt bostadsbidrag för . 1 Senaste lydelse 2006:1524. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 25 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den bidragsskyldiges inkomst enligt 24 § beräknas i enlighet med det taxeringsbeslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) som fattats närmast det år återbetalningsskyldighet avser och med utgångs- överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229), överskott i inkomstslaget kapi- 2. överskott i inkomstslaget kapi- tal beräknat enligt andra stycket, och tal beräknat enligt andra och tredje 3.överskott av en närings- styckena, och verksamhet beräknad enligt tredje 3. överskott av en närings- verksamhet beräknad enligt fjärde Överskottet eller underskottet i Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital enligt 41 kap. inkomstslaget kapital enligt 41 kap. 12 § inkomstskattelagen skall ökas 12 § inkomstskattelagen ska ökas med andra gjorda avdrag i inkomst- respektive minskas med andra gjorda avdrag i inkomstslaget än 1.avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen, 2.avdrag för uppskovsbelopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad. Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet enligt 14 kap. 21 § inkomstskattelagen skall Föreligger ett överskott enligt andra stycket ska detta minskas med schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b § inkomstskattelagen. Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet enligt 14 kap. 21 § inkomstskattelagen ska a)avdrag för underskott för tidigare beskattningsår enligt 40 kap. inkomstskattelagen, b)avdrag enligt 16 kap. 32 § inkomstskattelagen för utgift för egen pension intill ett halvt prisbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, c)avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. inkomstskattelagen, och d)avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 34 kap. inkomstskattelagen, a)återfört avdrag för avsättning till periodiseringsfond, och 1 Senaste lydelse 2006:1525. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 b) återfört avdrag för avsättning till expansionsfond. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om återbetalningsskyldighet som ska gälla . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: -bidrag till kostnader för internationella adoptioner -barnpension och efterlevandestöd till barn -pensionsrätt för barnårf -vårdbidrag för funktionshindrade barn Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Den sänkta mervärdesskatten för livsmedel redovisas som en skatteutgift under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, eftersom familjer med barn är en viktig målgrupp för detta stöd. Även den jämställdhetsbonus som infördes redovisas som en skatteutgift under utgiftsområdet. Jämställdhetsbonusen innebär att en arbetande förälder kan erhålla en bonus via kreditering av skattekontot. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är studiebidragen under utgiftsområde 15 Studiestöd, samt maxtaxan i förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utgifterna inom utgiftsområdet blev 2008 och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. beräknas utgifterna bli vilket är högre än budgeterat. I förhållande till 2008 beräknas utgifterna bli högre. Ökningen inom utgiftsområdet återfinns främst inom anslaget Föräldraförsäkring. Detta beror bland annat på att antalet födda barn har ökat samt att antalet födda bedöms fortsätta öka 2009 enligt SCB:s befolkningsprognos. Den beräknade ökningen kan också bero på att jämställdhetsbonusen, som gör det fördelaktigare för många familjer om pappor tar en större andel av föräldrapenningdagarna, förväntas fortsätta att öka. Det är dock viktigt att påpeka att beräkningarna är osäkra eftersom konsekvenserna av den rådande konjunkturen ännu är ovissa. Tabell 3.2 Härledning av anslagsnivån 20102012, för Ut- giftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Av- vikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt i förhållande till . Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som ett medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2007/08:12). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto Totalt för UO 12 Den skatteutgift som redovisas för livsmedel är den nedsatta mervärdesskattesatsen för livsmedel. En viktig målgrupp för denna nedsättning är familjer med barn, vilket är anledningen till att den redovisas här. Som livsmedel räknas inte vatten från vattenverk, spritdrycker, vin, starköl och tobaksvaror. infördes en jämställdhetsbonus. Syftet är att förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män i ansvaret för hem och barn, i uttaget av föräldraförsäkringen och på arbetsmarknaden. Genom att öka familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt förbättras förutsättningarna för jämställdhet och barnets relation med båda föräldrarna stärks. Genom att förstärka motiven att återgå till arbete motverkas 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Reformen innebär att en arbetande förälder kan erhålla en bonus via kreditering av skattekontot på maximalt , under förutsättning att föräldrarna delar på uttaget av föräldrapenning. Hur stor bonusen blir för den enskilde styrs dels av förvärvsinkomsten, dels av i vilken utsträckning föräldrarna delar på föräldrapenningen. Jämställdhetsbonusen beräknas medföra minskade inkomster på statsbudgeten om 2009, 2010, 2011 och 2012. Målet för utgiftsområdet Ekonomisk trygghet för familjer och barn är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Resultatredovisningen inleds med en beskrivning av principerna för utformningen av den ekonomiska familjepolitiken. Därefter används ett antal resultatindikatorer för att mäta måluppfyllelsen inom området. Var och en av indikatorerna innehåller ett eller flera mått som på olika sätt beskriver hur familjepolitiken bidrar med förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Följande indikatorer används: -barnhushållens inkomstutveckling och familjepolitikens betydelse, -fördelning av ekonomisk standard, Beräkningarna är baserade, där inget annat anges, uppgifter men framskrivna till ekonomiska och demografiska förhållanden. Värdet är med andra ord en prognos. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.5.2Sammanfattande bedömning av vecklingen av andra stödsystem som barnom- I finns det cirka 1,1 miljon hushåll med barn som i olika utsträckning berörs av den ekonomiska familjepolitiken. Antalet barn i åldrarna uppgår till närmare två miljoner. I tre av fyra barnfamiljer är föräldrarna sammanboende. Den resterande fjärdedelen är familjer med ensamstående föräldrar, oftast en ensamstående mamma. I en genomsnittlig barnfamilj bor det 1,8 barn. I familjer med en ensamstående förälder finns det färre barn medan familjer med sammanboende föräldrar har fler barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. De ekonomiska familjestödens andel av barnfamiljernas disponibla inkomst är beroende av familjernas storlek, sammansättning och inkomst. Hur de olika familjestöden är utformade har stor påverkan på hur väl deras syfte uppnås. För barnhushållen utgjorde den ekonomiska familjepolitikens förmåner i genomsnitt av den disponibla inkomsten 2008. På så sätt utjämnar familjepolitiken skillnaderna i ekonomiska villkor mellan familjer med och utan barn. Störst påverkan har familjepolitiken för ensamståendehushållen. Inkomsten från arbete är den främsta förutsättningen för en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna. hade av alla barn i åldrarna en mamma som arbetade och en pappa som arbetade. Familjepolitiken spelar en viktig roll för familjernas möjligheter att utifrån egna val kombinera arbete med familjeliv. Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till förutsättningarna till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer genom att höja den disponibla inkomsten. Exempelvis utgjorde familjestöden av disponibla inkomsten för ensamstående med två eller flera barn . bidrog den ekonomiska familjepolitiken till att minska inkomstskillnaderna i samhället med (mätt som negativt bidrag till Ginikoefficienten)3 Utöver familjepolitiken har ut- sorg och skatter stor påverkan på barnfamiljernas ekonomiska levnadsstandard. Konjunkturen med ökad tillgång till arbete, ökade löner samt reformer inom den ekonomiska familjepolitiken har vidare påverkat hushållens disponibla inkomst positivt. Kostnaderna för den ekonomiska familjepolitiken uppgick till 2008. Försäkringsförmånerna utgjorde drygt hälften av kostnaderna, . De generella bidragen utgjorde och de behovsprövade bidragen . 3.5.3Principerna för stödens utformning Familjepolitiken ska syfta till att stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. Familjepolitiken ska underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv, genom förbättrade möjligheter för båda föräldrarna att delta i arbetslivet och ta hand om barnen när de är små. Förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män bör förbättras. Föräldraförsäkringen, dvs. föräldrapenning, havandeskapspenning och tillfällig föräldrapenning, kompenserar för en stor del av inkomstbortfallet under föräldraledighet och skapar tillsammans med jämställdhetsbonus goda förutsättningar för föräldrar att behålla anknytningen till arbetsmarknaden och att vara hemma med sina barn när de är små. Vårdnadsbidraget ger föräldrar ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn då barnen är mellan ett och . För att stödja barnfamiljerna har staten byggt upp olika trygghetssystem som syftar till att ge en ekonomisk trygghet med ökad försörjningsbörda. Barnbidraget är ett generellt bidrag som utjämnar ekonomiska förutsättningar mellan perioder med och utan försörjningsansvar. Familjepolitiken är utformad så att barn i hushåll med låg ekonomiskt standard får stöd, liksom familjer med sjuka och funktionshindrade barn. De inkomstprövade förmånerna går främst till familjer med låga inkomster och/eller relativt stor försörjningsbörda. 3 Det vanligaste måttet på ojämnheten i inkomstfördelningen, vilket kan anta ett värde mellan noll och ett. Koefficienten beräknas utifrån Lorenzkurvan, vilket definieras utifrån den kumulativa inkomsten från den fattigaste till den rikaste individen i populationen. råder har alla exakt lika stora inkomster och Gini-koefficienten antar värdet noll. Vid maximal ojämnhet antas värdet ett. Det innebär att en individ får all inkomst. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 delar med dessa bidrag är att de ger marginaleffekter, vilka riskerar att hålla kvar individer och hushåll i ett bidragsberoende. Faktorer som påverkar utgiftsutvecklingen inom familjepolitiken är, förutom nya reformer och den samhällsekonomiska utvecklingen, även den demografiska utvecklingen. Om antalet födda barn ökar får detta effekt på flera av de anslag som utgiftsområdet omfattar. 3.5.4Samhällsekonomin är viktig för barnfamiljerna Det finns många faktorer som påverkar hushållens ekonomiska välfärd. Barnfamiljernas inkomster kommer i huvudsak från förvärvsarbete och därför har konjunkturläget stor betydelse för hushållens försörjningsmöjligheter. Arbetslöshet och låg utbildning kan vara orsakerna till låg ekonomisk standard. Konsekvenserna av låga inkomster blir självfallet mer kännbara ju större försörjningsbördan är. Lösningen på dessa problem återfinns inte inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom andra områden såsom arbetsmarknads- och utbildningspolitik samt samhällsekonomin i stort. Den ekonomiska familjepolitiken bör därför ses i ett större sammanhang, i vilket olika områden tillsammans ger möjligheter att förbättra barnfamiljernas ekonomiska välfärd. Stor påverkan på barnfamiljernas ekonomi har utöver de ekonomiska stöden som redovisas i detta avsnitt andra åtgärder i form av transfereringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken. För ensamstående med barn ökade den ekonomiska standarden med . Vid beräkning av ekonomisk standard tas hänsyn till försörjningsbördan och stordriftsfördelar. Skillnaden mellan sammanboende och ensamstående hushåll kan främst förklaras av att de sammanboende har två hushållsinkomster och delar på hushållsutgifterna. Generellt sett har hushåll med barn en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. Dessutom är den ekonomiska standarden lägre ju fler barn som finns i hushållet. Förutom denna skillnad är ett genomgående mönster att sammanboende har högre ekonomisk standard än ensamstående. Sammanboende utan barn har högst ekonomisk standard, följt av sammanboende med ett barn. Ensamstående utan barn och sammanboende med flera barn har ungefär lika hög ekonomisk standard. De som har det sämst ställt är hushåll med en ensamstående förälder, speciellt om det finns flera barn i hushållet. Majoriteten av de ensamstående föräldrarna är kvinnor. I tabell 3.5 framgår den ekonomiska standardens beräknade nivå 2008 samt utvecklingen för hushåll med och utan barn. Av tabellen framgår att skillnaden är stor mellan olika hushållstypers ekonomiska standard. Sammanboende utan barn har högst standard. Lägst standard har ensamstående hushåll med två eller fler barn. Vid jämförelse mellan olika hushållstyper bör man notera att hushållsgrupperna är olika stora. Andelen sammanboende hushåll med barn är t.ex. fem gånger större än andelen ensamstående hushåll med barn. ökade den ekonomiska standarden för samtliga hushåll. 3.5.5Barnhushållens inkomstutveckling ökad tillgång till sysselsättning är den främsta förklaringen till ökningarna. har den ekonomiska standarden (mätt som disponibel inkomst per konsumtionsenhet)4 i genomsnitt ökat med för personer . Det har alltså skett en rejäl återhämtning sedan 1990- talets ekonomiska kris.