prop · GX031d19 · 2009-09-21 00:00:00 — Regeringen har i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik, Klimat (prop. 2008/09:162) bland annat lyft fram länsstyrelsernas ansvar för att på regional nivå driva på det statliga klimat- och energiarbetet och att planera för och genomföra insatser och åtgärder i samverkan med berörda aktörer. Av propositionen framgår vidare att länsstyrelserna fortsatt bör ha en viktig roll när det gäller samordning av mellankommunal samhällsplanering för minskad klimatpåverkan och klimatanpassning. För att samordna arbetet på regional nivå har länsstyrelserna anvisats för perioden 20092011. Propositionen lyfter vidare fram kommunernas möjligheter att påverka samhällsplaneringen genom att de har ansvaret för planeringen av mark- och vattenanvändningen på lokal nivå. I vissa kommuner har det nationella klimatarbetet gjort tydligt avtryck i den fysiska planeringen i översiktsplaner och detaljplaner. Regeringen anger i propositionen därutöver bedömningen att det kan finnas skäl att överväga dels vissa förtydliganden, dels vissa utökade regleringsmöjligheter i . För att underlätta en utbyggnad av vindkraft har 2006 beslutat inrätta ett särskilt stöd för att påskynda och utveckla planeringsarbetet för vindkraft. Stödet uppgick till 2007 och 2008 och förlängdes genom beslut (BP09) till att omfatta även 2009 och 2010 med . administrerar stödet och har t.o.m. fått in 170 ansökningar och i stöd har beviljats. Den geografiska spridningen över landet är god och eftersom en ansökan kan innefatta fler än en kommun innebär detta att det nu är över 180 kommuner, länsstyrelser samt regionala och kommunala självstyrelseorgan som arbetar med planeringsarbete för vindkraft med hjälp av det statliga stödet. Exempel på planeringsinsatser kan vara tematiskt tillägg till översiktsplanen, fördjupning av översiktsplanen och planeringsunderlag. Även kostnaden för att ta fram en ny översiktsplan är stödberättigat. Stödet går i sådana fall till den del av arbetet som föranleds av planering för vind- Åtta länsstyrelser har sökt stöd, främst för att ta fram planeringsunderlag i form av exempelvis landskapsanalyser och fördjupad vindkartering. För att ytterligare underlätta vindkraftsutbyggnaden har regeringen i en proposition (prop. 2008/09:146) till lämnat förslag om regelförenklingar. Vindkraftsanläggningar som har fått tillstånd enligt ska inte längre behöva bygglov och kravet på detaljplan ska endast gälla för områden där det råder stor efterfrågan på mark för byggnader eller anläggningar. För att bevara kommunernas inflytande över markanvändningen införs krav på kommunens medgivande för att tillstånd enligt ska lämnas. beslutade att anta regeringens förslag (bet. 2008/09:MJU27, rskr. 2008/09:258). Lagändringarna har trätt i kraft . Se vidare under utgiftsområde 21 Energi för ytterligare redovisningar av regeringens satsningar på vindkraft. () övergripande mål är att utgöra ett för geotekniska och miljögeotekniska frågor. SGI:s verksamhet omfattar forskning och teknikutveckling samt förmedling av geoteknisk och miljögeoteknisk kunskap så att den kommer till praktisk nytta. SGI:s arbete har bidragit till att minska riskerna för ras, skred och stranderosion bland annat genom: -Remissvar avseende stabiliseringsfrågor. -Stöd i säkerhetsfrågor i planeringen. -Stöd avseende ansökningar om statsbidrag till förebyggande åtgärder mot naturolyckor. -Stöd till kommuner och räddningstjänst vid inträffade ras och skred. -Kartläggning av omfattningen av stranderosion. Myndigheten har också bedrivit FoU-verk- samhet (70 projekt) varav de flesta projekten varit kopplade till pågående miljö-, bygg- eller anläggningsverksamhet. Ett flertal projekt har varit kopplade till frågan om klimatförändringarnas påverkan på mark och vatten. SGI har även bedrivit rådgivningsverksamhet i form av utredningar, granskning av projekteringar, kontroll av entreprenadarbeten samt klarläggande av omgivningspåverkan till kommuner, myndigheter och privata aktörer. Verksamheterna har bidragit till att effektivisera plan- och byggprocessen. I propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (2008/09:170) aviserar regeringen för sin avsikt att utveckla den fysiska planeringen av havet. I första hand bör en statlig sammanhållen planering av ekonomiska zon införas men andra havsområden kan också komma att omfattas av nya planeringsförutsättningar. Frågan bereds inom . EU:s samarbete kring territoriell utveckling Planeringssamarbete inom har ökat. Ett arbete med ett långsiktigt planeringsperspektiv för regionen har pågått inom organisationen (Visions and Strategies Around the Baltic). har på uppdrag av medverkat i arbetet samt sammanställt underlag. Planeringsdokumentet beräknas antas under det planerade ministermötet, en konferens för de ministrar som ansvarar för spatial planning and development gällande de 11 länder i Baltic Sea Region som ska hållas . Den stora betydelse som utvecklingen i städer har för bland annat ekonomisk utveckling och konkurrenskraft, fattigdomsbekämpning, social sammanhållning och miljö uppmärksammas allt mer i samarbete inom EU och andra internationella sammanhang. Inte minst stadsutvecklingens koppling till klimatfrågan står i ökande grad i fokus. Det informella samarbetet kring hållbar stadsutveckling inom EU sker framför allt genom kunskaps- och erfarenhetsutbyte. har initiativ tagits för att utveckla samarbetet. Under det franska EU-ordförandeskapet inleddes en process för att stärka förutsättningarna för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 medlemsstaternas genomförande av Leipzigstadgan för hållbara europeiska städer. Vid ett informellt ministermötet i godkändes ett förslag att under fransk ledning ta fram ett så kallat reference framework, en gemensam samling indikatorer, goda exempel, arbetsmodeller m.m. som på frivillig basis ska underlätta europeiska städers arbete med hållbar stadsutveckling. deltar i arbetet tillsammans med flertalet andra medlemsstater. Inom det utvecklingsarbetet har regeringen och 21 kommuner tecknat lokala utvecklingsavtal för 20082010. Syftet är att åstadkomma en effektiv användning av ordinarie resurser, för att minska utanförskapet i stadsdelar med ett utbrett utanförskap. Se även utgiftsområde 13 Integration. Regeringens satsning på hållbara städer inleddes genom tillsättandet av Delegationen för hållbara städer. Delegationen har till uppgift att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Delegationen har ett brett uppdrag och ska genomföra olika åtgärder som sätter fokus på och långsiktigt bidrar till förbättrade förutsättningar för utveckling av hållbara städer. Inom uppdraget ingår att delegationen ger ekonomiskt stöd till projekt som syftar till att främja en hållbar stadsutveckling som väsentligt kan minska utsläppen av växthusgaser. Se även utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård. arrangerade 2008 för fjärde gången konferensen , tillsammans med i staden på temat Harmonious Urbanisation: of Balanced Territorial Development. Forumet blev det största med cirka 13 000 deltagare. , flera myndigheter, högskolor och andra organisationer deltog aktivt i forumet, och sammanlagt närvarade cirka 200 svenskar. Ett stort antal seminarier genomfördes och deltog även med en utställning och mötesplats som tilldrog sig stor uppmärksamhet. De svenska erfarenheterna kring hållbar stadsutveckling och SymbioCitykonceptet lyftes fram. Under mötet presenterades en rapport 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Through Innovative Finanancing av FIG (lantmätares internationella organisation, Fédération Internationale des Géomètres eller International ) tillsammans med UN-HABITAT och . Projektet initierades av Lantmäteriet och vid 2008 i och hanterar den koppling som krävs mellan finansmarknaden och lantmäteriverksamheten (ordnade fastighetsförhållanden, fastighetsregister, säker besittningsrätt etc.) för att skapa en rättvis och hållbar bostadsförsörjning för alla. har genom , och deltagit vid i , där bland annat förutsättningarna för bostadsfinansiering och städernas roll i klimatförändringarna diskuterades, utöver frågor kring styrningen av FN-organet. Även olika bilaterala samarbeten kring hållbar stadsutveckling och miljöteknik har utvecklats. En särskild satsning på samarbete med inom detta område genomförs och en högnivåsamordnare har tillsatts. 4.4.1.2 Byggande och förvaltning Målet för byggande och förvaltning är: -Långsiktigt hållbara byggnadsverk. -Effektiva regelverk och andra styrmedel som utifrån ett livscykelperspektiv verkar för effektiv resurs- och energianvändning samt god inomhusmiljö i byggande och förvaltning. -En väl fungerande konkurrens i bygg- och fastighetssektorn. Utvecklingen av effektiva byggregler m.m. Det svenska byggregelverket baseras i stor utsträckning på EG-direktiv. Att utforma tekniska krav på byggnader och anläggningar ligger dock uteslutande inom medlemsländernas ansvarsområde, vilket är en nödvändighet med hänsyn till bland annat skilda klimat- och markförhållande. konstruktionsregler, BKR, ersätts successivt av europeiska beräkningsmetoder, eurokoder. Arbetet med revidering av byggreglerna, BBR, är slutfört vad gäller den mer systematiska översynen så när som på brandskydd som fortfarande pågår. ordnar fortlöpande informationsdagar för att sprida ändringarna till kommuner, länsstyrelser och bygg- och fastighetssektorn. har även publicerat handböcker om bullerskydd i bostäder och lokaler, brandbelastning och beräknas en handbok om fuktsäkerhetsprojektering vara färdig. EG-direktivet om byggnaders energiprestanda omfattar bland annat minimikrav på nya byggnader, minimikrav vid större renoveringar i byggnader och att det ska finnas en energideklaration för byggnader. En omarbetning av EG-direktivet pågår och det förväntas slutförhandlas . Specifika krav på byggnaders energiprestanda finns för nya byggnader. Enligt bedömning får energikraven i byggregler ett ökat genomslag i den nya bebyggelsen. Utifrån den förordningsändring som regeringen gjorde 2008 har fastställt reviderade och skärpta tillämpningsföreskrifter för energihushållning för eluppvärmning i nya byggnader. De ställer hårdare krav vid eluppvärmning. Dessa föreskrifter trädde i kraft men genom övergångsbestämmelser kommer de tillämpas fullt ut från . Bo- verket har regeringens uppdrag att följa upp hur energikraven uppfylls och vid behov föreslå hur efterlevnaden av energikraven kan förbättras. Vidare ska påbörja ett arbete med att se över gällande energikrav för nya byggnader. ska energikraven i föreskrifterna skärpas med utgångspunkt i de krav som ställs i EG-direktivet om byggnaders energiprestanda. Det finns inte några bindande regler med specifika energikrav vid ombyggnad. Arbete pågår vid för att ta fram ändringsföreskrifter med målsättningen att de ska anmälas till Europeiska kommissionen . ansvarar för systemet med energideklarationer. Det är ett nytt regelsystem som inneburit omfattande informationsinsatser riktade till fastighetsägare, branschorganisa- tioner, kommuner och energiexperter. Till utgång hade cirka 50 000 energideklarationer tagits emot vilket är avsevärt lägre än de cirka 350 000 byggnader, flerbostadshus och lokaler, som skulle ha varit deklarerade. En anledning till det låga antalet är att det varit brist på energiexperter för att utföra arbetet inom den utsatta tiden. har gjort en granskning av införandet av energideklarationer, se vidare under avsnitt 4.7 Revisionens iakttagelser. För ytterligare resultat om arbetet med energideklarationer och om andra insatser om energieffektivisering i bebyggelsen se under utgiftsområde 21 Energi. Energideklarationerna ska även innehålla uppgifter om genomförd radonmätning och obligatorisk ventilationskontroll. Uppgifterna i deklarationerna tas in i ett nationellt register. har på grundval av de deklarationer som upprättats vid utgången av , redovisat uppgifter om utförd obligatorisk ventilationskontroll, OVK, samt radonmätning. Av de 41 000 byggnader som omfattas av OVK och som deklarerats, hade godkänd OVK och underkänd sådan. Det kan noteras att av nya mekaniska ventilationssystem som installerats i småhus var godkända vid den första besiktningen. Totalt fanns cirka 50 000 energideklarationer i registret. I dessa har radonmätning utförts enligt följande: småhus varav överstiger gränsvärdet för radon på /kubikmeter luft. Motsvarande uppgifter för hyreshus och specialfastigheter är och respektive och . Antalet ansökningar om bidrag till åtgärder mot radon i småhus har ökat och kan ses som ett uttryck för en ökad medvetenhet om hälsokonsekvenserna av radon. Informationsportalen omBoende som Bo- verket och gemensamt har uppdrag att utveckla och förvalta innehåller även information om inomhusmiljö utöver frågor om byggande och boende se under avsnitt 3, Bo- stadsmarknad. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringsuppdraget till att redovisa byggnaders tekniska utformning, , har avslutas genom att uppdraget har redovisats . I uppdraget ingår att redovisa bl.a. byggskador, fukt, mögel samt buller. Vidare ingår redovisning av åtgärder och kostnader för att avhjälpa problemen. Utvecklingen i landet inom bygg- och fastighetssektorn m.m. Ett ytterligare sätt att göra en beskrivning av byggsektorn har utförts av Statskontoret på uppdrag av regeringen (). Uppdraget har presenterades i rapporten (2009:6) gubbar? En uppföljning av betänkande Skärpning Gubbar. Enligt uppdraget skulle Statskontoret redovisa väsentliga genomförda, pågående och planerade insatser inom följande områden: byggsektorns eget förbättringsarbete, statliga utredningar, lagändringar, förordningar, myndigheters övriga arbeten inom området samt arbete som påverkar eller har påverkat attityder och arbetssätt inom byggsektorn. Statskontorets rapport bygger på egna iakttagelser och andras studier samt intervjuer på riks- och lokal nivå. Statkontoret konstaterar att vidare utredning krävs för att kunna bedöma problemens vidd och om staten kan eller bör påverka utvecklingen. I rapporten anges att problembilden är i stort sett densamma nu som när lämnade sitt betänkande. Statskontoret poängterar att byggherren har en nyckelroll för att öka omvandlingstrycket i branschen. Rapporten bereds nu i . Statskontorets slutsatser kan övergripande och i korthet sammanfattas på följande sätt: -Den långsamma förändringsbenägenheten kan till stor del tillskrivas en otydlig efterfrågan och ett lågt omvandlingstryck. -Byggherren betraktas ibland som slutkundens representant men drivkrafterna som ombud skiljer sig åt mellan olika byggherrekategorier. -Hantering av detaljplaner och markförsäljning kan minska transparens och missgynna små byggherrar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 -Byggherren är i allmänhet ingen beställare som underlättar industriellt byggande. -Vissa entreprenadformer har starkare drivkrafter till ett kvalitativt och kostnadseffektivt arbete. -Byggfelen uppges snarare ha ökat än minskat. -Incitamenten till effektivisering, kompetenshöjning och utveckling är låga hos byggföretagen oberoende av konjunkturläge. -Arbetsmarknadens parter har olika utgångspunkter men skulle kunna sträva mer mot gemensamma mål och lösningar. -Oklar ansvars- och uppgiftsfördelning mellan statliga myndigheter. -Den statliga styrningen upplevs som otydlig av branschen. Tillgänglighet i den byggda miljön handlar om rätten att kunna röra sig fritt och verka i samhället även för personer med funktionsnedsättning. Att förbättra tillgängligheten är ett av de centrala målen i handikappolitiken. Enligt den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, som antogs av 2000, ska alla enkelt avhjälpta hinder vara avhjälpta . Bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder finns i 17 kap. 21 a § . Regeringen beslutade därför att tillsätta en statssekreterargrupp som fick i uppgift att ta fram en strategi tillsammans med Kommuner och Landsting för att göra en kraftsamling och öka tempot. I strategi Enkelt avhjälpt, som antogs , anvisade regeringen bland annat och till informationsinsatser kring enkelt avhjälpta hinder. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att tillsammans med Kommuner och Landsting och i samråd med länsstyrelserna genomföra en uppsökande informationsverksamhet i kommunerna om bestämmelserna kring enkelt avhjälpta hinder. En projektplan redovisades till . I beredningen av en reformerad plan- och bygglagstiftning ingår även att ge tillgänglighetsfrågorna en ökad tyngd i bygglovsprocessen Bygga-bo-dialogen har verkat med att förverkliga åtagandena i Bygga-bo-dialogens överenskommelse. fick 2006 ett förnyat uppdrag att driva ett sekretariat för Bygga-bo-dialogen 2009. Arbetet med att utveckla en dialog med överenskomna mål och åtagande började dock . Det övergripande målet är att dialogens arbete ska inspirera och leda till hållbara lösningar för bygg- och fastighetssektorn. Utöver varje aktörs eget arbete med åtaganden inom hälsosam innemiljö, effektiv energianvändning och effektiv resursanvändning har fyra större projekt inom Bygga-bo-dialogen utvecklats. -Bygga-bo-dialogens tvådagars kostnadsfria kompetensutvecklingsprogram för alla som är verksamma inom bygg- och fastighetssektorn. Det finns utbildningspaket riktat till olika målgrupper. Kompetensutvecklingsprogrammet är efterfrågat och antalet utbildningsdagar och därmed antalet utbildade har ökat. hade drygt 1 800 personer Bygga-bo-utbildats och fler än 20 000 personer förväntas ha vidareutbildats. -Goda exempel. En rapport med 34 goda exempel som visar att det går att uppnå hållbart byggande, drift och förvaltning har tagits fram. -Det Goda samtalet. Kommunerna som ingår i dialogen, , , , , och , prövar och utvecklar "det goda samtalet", en metod för direkt dialog mellan berörda parter i den fysiska planeringens tidiga skeden. -Miljöklassning av byggnader. startade forskare från KTH, och i samarbete med 27 företag arbetet med att utveckla ett nationellt system för att miljöklassa byggnader. Projektet har finansierats av Bygga-bo- dialogen, Formas-BIC, och de företag som ingick i projektgruppen. lanserades klassningssystemet och fortsatte implementeringsarbetet. Flera fastighetsägare, bl.a. , , , har använt eller använder sig av Bygga-bo- dialogens system för att miljöklassa sina byggnader. Miljöklassningen är ett frivilligt tillägg till Energideklarationerna och ger en god helhetsbild av en fastighets status; inte bara energi, utan även inomhusmiljö och kemiska ämnen. Bygga-bo-dialogens arbete uppmärksammades positivt på den av Bygga-bo-dialogens och Delegationen för Hållbara städers gemensamma konferens . Regeringen vill på olika sätt ta till vara på denna kunskap och dessa erfarenheter genom att öka fokus och utveckla arbetet inom statliga myndigheters ordinarie arbete, t.ex. men även vidga vyerna och rikta fokus på internationell utveckling och miljöteknikexport, bl.a. genom Delegationen för Hållbara städer och . Bygga-bo-dialogens sekretariat inom Bo- verket upphör vid utgången av 2009. För att upprätthålla Bygga-bo-dialogens kompetensutvecklingprogram gav regeringen i uppdrag att dels fortsatt driva kompetensutvecklingsprogrammet, dels utreda och därefter överlämna kompetensutvecklingprogrammet till framtida förvaltare. Bygga-bo-dialogen har bildat en intresseförening, Miljöklassad Byggnad, öppen för aktörer som vill vara med att utveckla och förvalta miljöklassningssystemet i syfte att stödja implementeringen av miljöklassningssystemet samt att utveckla och förvalta systemet efter 2009. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ras från att omfatta produkter, inklusive vissa byggprodukter, som behöver tillföras energi för att kunna användas till att avse produkter som vid brukandet påverkar energianvändningen. Europeiskt och internationellt arbete pågår kring hållbart byggande inom EU med utgångspunkt i handlingsplanen Lead Market Initiative, LMI, pionjärmarknadsinitiativet. Arbetet inom ramen för det 1988 beslutade byggproduktdirektivet syftar till att skapa en fungerande inre marknad på byggproduktområdet. Den pågående verksamheten avser nu främst att följa upp och komplettera de cirka 400 färdiga harmoniserade standarderna, dvs. gemensamma provningsmetoder och produktbeskrivningar. För att den inre marknaden ska kunna fungera med fri rörlighet av varor och tjänster har medlemsländerna ålagts att bedriva en marknadskontroll. Inom byggområdet är i förordning (2005:893) om marknadskontroll utpekad som marknadskontrollmyndighet. De aktuella produkterna är byggprodukter, hissar, vissa pannor och skidliftar. har Bo- verket arbetat med 24 marknadskontrollärenden, varar hälften har avsett hissar, motordrivna portar och linbanor. I de fall felaktigheter har funnits har tagit kontakt med ansvariga marknadsaktörer och därefter har rättelse skett utan ytterligare åtgärd från verket. har genomfört fältkontroll på bland annat träbaserade skivor, kranar, rörkopplingar, cellplastisoleringsprodukter, sandwichelement och industriskorstenar. samarbetar med andra marknadskontrollmyndigheter ansvariga för närliggande produkter. Samarbete och erfarenhetsutbyte finns även mellan medlemsländerna. Byggområdet berörs av en rad EG-direktiv och en del förändringar av dessa är aktuella. Som exempel kan nämnas ändringen av energiprestandadirektivet (KOM(2008)780 final/000) och ecodesigndirektivet (KOM(2008)0311)/000) vilka förhandlas inom ministerrådet. Energiprestandadirektivet utgör bas för energideklarationerna m.m. Ecodesigndirektivet föreslås änd- förslag till byggproduktförordning behandlas i ministerrådet och förhandlingarna kommer att fortsätta under det svenska ordförandeskapet. EU parlamentet röstade om förslaget i plenum med 123 ändringsförslag. Byggproduktförordningen avses ersätta det nu gällande byggproduktdirektivet. Syftet med förslaget är att förtydliga, förenkla och modernisera 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 reglerna för CE-märkning av byggprodukter samt att bidra till att effektivare undanröja kvarstående handelshinder för byggprodukter och därmed förbättra konkurrensen och den inre marknadens funktion. Förordningsförslaget innehåller förenklade procedurer i syfte att underlätta för tillverkare, särskilt småföretagare och mikroföretag. Målet för lantmäteriverksamheten är: -En effektiv rättssäker förrättningsverksamhet och en ändamålsenlig fastighetsindelning. -En god försörjning med grundläggande geografisk information och fastighetsinformation som utvecklas utifrån samhällets behov och bidrar till ökad samhällsnytta. -En effektiv och rättssäker inskrivningsverksamhet som bidrar till en väl fungerande fastighetsmarknad. Förrättningsverksamheten har fått en allt större koppling till arbetet med säkrare el-, tele- och järnvägskommunikation, bland annat är förrättningsinstitutet användbart i arbetet med att trädsäkra ledningar längs järnvägar. Denna typ av förrättningar har tillsammans med enlottsavstyckningar varit prioriterade . minskade antalet ansökningar om lantmäteriförrättning jämfört med föregående år. Detta beror troligtvis på lågkonjunkturen och den medföljande nedgången i byggandet av 2008. Ärendeinströmningen är trots det hög, vilket tillsammans med andra faktorer (bland annat rekryteringsproblem, stora pensionsavgångar, mer komplicerade infrastrukturärenden) har gjort att den genomsnittliga leveranstiden, från ansökan och registrering av ett ärende, har ökat . Även snittkostnaderna för förrättningarna har ökat. Detta beror delvis på att storleken på förrättningarna har ökat, men även på att leveranstiderna/handläggningstiderna inte har kortats. Kostnaderna för de vanligast förekommande ärendetyperna, avstyckning och fastighetsreglering, har legat på samma nivå den senaste treårsperioden. Lantmäteriet planerar genomföra ett antal åtgärder för att minska leveranstider och kostnader, exempelvis utveckling av e-tjänster och handläggningsstöd, översyn av handläggningsprocessen och intensiv rekrytering. Genomförda kundnöjdhetsundersökningar pekar på ett fortsatt gott förtroende för verksamheten. Antalet överklagade och återförvisade ärenden är förhållandevis litet och uppvisar en neråtgående trend.