prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Antalet arbetade timmar faller mer än antalet sysselsatta 2009. Detta beror bl.a. på en lägre överenskommen arbetstid och mindre övertidsarbete. Nedgången i antalet ar- betade timmar dämpas dock av att sjukfrånvaron fortsätter att sjunka. utvecklas i stället antalet arbetade timmar starkare än antalet sysselsatta, vilket bl.a. beror på att överenskommen arbets- tid och övertidsarbete gradvis stiger när produk- tionen ökar. fortsätter sjukfrånvaron att sjunka. Det mycket stora fallet i produktionen med- för att produktiviteten minskar kraftigt ef- tersom företagen inte hinner anpassa antalet ar- betade timmar till den lägre produktionsnivån. I takt med att produktionen ökar och företagen fortsätter att anpassa arbetsstyrkan 2010 stiger arbetsproduktiviteten. fort- sätter produktionen att öka snabbare än antalet arbetade timmar, vilket innebär att produktivi- teten fortsätter att öka. Resursutnyttjandet blir mycket lågt 20092012 Det kraftiga fallet i efterfrågan har medfört att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden har minskat snabbt . Detta kan bl.a. illu- streras av att både antalet vakanser, enligt Statis- tiska centralbyråns vakansstatistik, samt arbets- kraftsbristen, enligt barometer, har sjunkit snabbt (se diagram 6.12). Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden kan uttryckas med hjälp av det s.k. sysselsättnings- gapet. Gapet visar skillnaden mellan den faktiska och potentiella sysselsättningen den nivå på sysselsättningen som är förenlig med stabil in- flation och ekonomisk balans.64 Ett positivt (negativt) gap innebär att faktiskt sysselsättning 63 En person räknas som arbetslös enligt om denna (1) inte är sysselsatt, (2) kan börja ett arbete , (3) har aktivt sökt arbete eller inväntar att börja nytt arbete . 64 Begreppet potentiell avser alltså inte den teoretiskt sett högsta möjliga nivån. Potentiella variabler kan bedömas och beräknas på flera sätt och osäkerheten är stor, se fördjupningsrutan Stor osäkerhet i bedömningen av resursutnyttjandet och det strukturella sparandet. är högre (lägre) än potentiell sysselsättning (se diagram 6.12). Diagram 6.12 Brist på arbetskraft i näringslivet och resursutnyttjande på arbetsmarknaden med brist på arbetskraft Bristtal (vänster) Anm.: Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning, i procent av potentiell sysselsättning. Källor: och egna beräkningar. Till följd av den snabbt fallande sysselsättningen väntas sysselsättningsgapet bli starkt negativt (se diagram 6.13). börjar gapet krympa då efterfrågan på arbetskraft åter ökar. Fallet i sysselsättningsgapet dämpas dock av att även den potentiella sysselsättningen bedöms minska till följd av den djupa lågkonjunkturen. Detta beror på att det stora fallet i den faktiska sysselsättningen be- döms leda till en långvarigt lägre sysselsättning, på grund av s.k. persistenseffekter (se fördjup- ningsrutan Varför tenderar arbetslösheten att bita sig fast? i finansplanen för en diskussion om olika förklaringar till hur persistens kan uppstå). I denna proposition föreslås därför en förstärkning och komplettering av de åtgärder regeringen har genomfört för att mot- verka utslagningen på arbetsmarknaden. Det av- ser bl.a. åtgärder som upprätthåller sökaktivite- ten på en rimlig nivå och en utvidgning av de arbetsmarknadspolitiska programmen (se avsnitt 5). Tillsammans med tidigare genomförda åtgär- der på området bidrar detta till att motverka fal- let i den potentiella sysselsättningen. Den lång- variga effekten av krisen på sysselsättningen bedöms därför bli mindre omfattande än vad som annars skulle ha varit fallet. Trots detta be- döms persistenseffekterna leda till att ca 75 000 färre personer är sysselsatta . Diagram 6.13 Sysselsättnings-, produktivitets- och BNP-gap Anm.: De olika gapen visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå på BNP, sysselsättning respektive produktivitet. Källa: Egna beräkningar. Det mycket kraftiga fallet i produktionen har medfört att företagen ännu inte hunnit med att anpassa personalstyrkan till den mycket låga produktionsnivån. Det innebär att resursutnyttjandet även inom företagen är mycket lågt 2009, dvs. att den befintliga arbets- styrkan och maskinerna underutnyttjas. Resurs- utnyttjandet inom företaget kan uttryckas med hjälp av det s.k. produktivitetsgapet som mäter skillnaden mellan faktisk och potentiell produk- tivitet65. I takt med att företagen fortsätter att anpassa arbetsstyrkan till den lägre produktionsnivån kommer den personal som är kvar i företagen att användas allt mer effektivt. Till- sammans med en effektivare användning av ma- skiner och att produktionen ökar 2011 och 2012 medför detta att den faktiska produktiviteten stiger successivt. ökar den potentiella produktiviteten endast svagt, bl.a. till följd av mycket låga investeringar 2011.66 Sammantaget medför detta att produkti- vitetsgapet blir allt mindre negativt för att 2012 åter bli positivt. Sammanfattningsvis är resursutnyttjandet på arbetsmarknaden mycket lågt under hela perio- den 20092012 som resursutnyttjandet inom företagen stiger successivt . Detta innebär att resursutnyttjandet för ekonomin som helhet, mätt med det s.k. BNP- gapet67, blir starkt negativt 2009 och 2010. 65 Potentiell produktivitet beror bl.a. på kapitalstockens nivå och sammansättning samt på befolkningens utbildning och erfarenhet. 66När investeringarna faller medför detta att kapitalstocken blir mindre än vad den annars skulle ha varit, vilket bidrar till en kapitaluttunning, dvs. att mängden kapital per sysselsatt utvecklas svagare än annars. 67BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP. en stark återhämtning 2011 och 2012, då faktisk BNP ökar betydligt snabbare än potentiell BNP, är resursutnyttjandet i ekonomin fortfarande mycket lågt 2012 (se diagram 6.13). Det kraftigt försämrade arbetsmarknadsläget medför att löneökningarna hamnar mycket nära de centrala avtalen . Dessa har av beräknats till för näringslivet. Att löneökningarna utöver de cen- trala avtalen endast blir marginella är mycket ovanligt. Avtalsrörelsen förväntas resultera i historiskt låga löneökningar på grund av det fortsatt svaga arbetsmarknadsläget. Trots ned- växlingen i nominell löneökningstakt fortsätter de reala lönerna att öka med i genomsnitt under nästa avtalsperiod eftersom inflationen förväntas bli mycket låg (se diagram 6.14). Reallöneökningarna blir dock lägre än de senaste 15 årens genomsnitt på . Diagram 6.14 Reallön och nominell lön Källor: , och egna beräkningar. Inflationen, beräknad som årlig procentuell förändring av konsumentprisindex (KPI), har fallit snabbt och förväntas sjunka till historiskt låga tal , för att sedan vända uppåt igen (se diagram 6.15). Den dramatiska nedgången beror framför allt på lägre räntekostnader för egnahem samt lägre energikostnader. Olika mått på underliggande inflation visar att det fortfarande finns ett infla- tionstryck i ekonomin. KPIX exklusive energi- kostnader har fluktuerat kring . Diagram 6.15 KPI, KPIX och KPIX exklusive energi Procentuell förändring jämfört med motsvarande månad föregående år Anm.: KPIX beräknas som KPI exklusive räntekostnader och direkta effekter från indirekta skatter och subventioner. Källor: och egna beräkningar. Det underliggande inhemska inflationstrycket bedöms vara mycket lågt . Arbetskostnaden per producerad enhet, den s.k. enhetsarbetskostnaden, faller 2012 (se diagram 6.16). Detta beror på den svaga löneutvecklingen och återhämtningen i produk- tiviteten. har dock enhetsarbets- kostnaden ökat kraftigt och även 2009 förutses en kraftig ökning. Detta bidrar till att hålla uppe den underliggande inflationen 2009. Priset på många importerade varor har stigit dels till följd av snabbt stigande enhetsarbetskostnader i omvärlden, dels till följd av den svaga växelkursen. Även detta håller uppe den underliggande inflationen 2009. Åren 2010 2012 väntas kronan stärkas något, vilket bidrar till en lägre importerad inflation. Sammanfattningsvis medför det dämpade kostnadstrycket och det svaga efterfrågeläget att priserna ökar mycket svagt . , då efterfrågan tilltar, väntas priserna på varor och tjänster öka något snabbare (se diagram 6.15). Källor: och egna beräkningar. Penningpolitiken har lagts om i en mycket expansiv riktning. har sänkt reporäntan från för att mildra effekterna av finans- krisen och dämpa fallet i den reala ekonomin. I ljuset av det låga resursutnyttjandet och det låga inflationstrycket bedöms reporäntan bli låg . Stor osäkerhet i bedömningen av resursutnyttjandet och det strukturella sparandet För den ekonomiska politiken är det en viktig fråga hur stort resursutnyttjandet i ekonomin är och hur det kommer att utvecklas. En bedöm- ning av resursutnyttjandet används i diverse be- räkningar av finanspolitikens inriktning. Exem- pelvis så används bedömningen av resursutnytt- jandet i utvärderingen av överskottsmålet. Resursutnyttjandet i ekonomin beskriver i vilken grad de olika produktionsfaktorerna ar- bete och kapital utnyttjas och kan uttryckas med hjälp av ett s.k. BNP-gap. Detta gap visar skill- naden mellan faktisk BNP och potentiell BNP, dvs. den nivå på produktionen som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans. En faktisk produktion som överstiger den potenti- ella, ett positivt BNP-gap, innebär normalt en press uppåt på inflationen, medan en lägre pro- duktion än den potentiella, ett negativt BNP- gap, normalt har en återhållande inverkan på in- flationen. Resursutnyttjandet definierat på detta sätt är en teoretisk konstruktion och går inte att mäta. Därmed går det inte ens i efterhand att fastställa hur högt respektive lågt resursutnyttjandet varit under olika perioder. Bedömningar av resurs- utnyttjandet görs i stället utifrån arbetslösheten, löner och priser samt ett antal andra indikatorer, såsom kapacitetsutnyttjandet inom industrin och bristen på arbetskraft i näringslivet. Olika bedömare gör ofta skilda tolkningar av den till- gängliga informationen och använder olika me- toder för att beräkna resursutnyttjandet och kommer därmed till olika slutsatser. Indikatorbaserad bedömning av resursutnyttjandet I diagram 6.17 visas utvecklingen av två viktiga indikatorer på resursutnyttjandet. Kapacitets- utnyttjandet inom industrin har fallit kraftigt se- dan mitten av 2008 liksom andelen företag som uppger brist på arbetskraft. Detta tyder på att resursutnyttjandet i den svenska ekonomin bör- jade falla markant . Med den fortsatt svaga faktiska utvecklingen bedöms resursutnyttjandet falla ytter- ligare. Diagram 6.17 Indikatorer på resursutnyttjandet med brist på arbetskraft ( vänster skala ) (höger skala ) Källor: och . Modellbaserad uppskattning av resursutnyttjandet Det finns flera olika modellbaserade metoder för att beräkna potentiell BNP och därmed BNP- gapet. Varje modell har sina fördelar och nack- delar. I diagram 6.18 redovisas regeringens be- dömning av BNP-gapet (RK), tillsammans med beräkningar av BNP-gapet enligt tre olika statis- tiska modeller.68 Regeringen använder inte en viss statistisk modell för sin bedömning av re- sursutnyttjandet utan gör en sammanvägning av information från olika statistiska modeller och olika indikatorer. Diagram 6.18 BNPgap enligt olika metoder 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källa: Egna beräkningar. I modellen med s.k. icke-observerbara kompo- nenter (UC) beräknas potentiell BNP utifrån en skattning av den arbetslöshetsnivå som är fören- 68 I samtliga metoder används prognosen för den faktiska BNP- utvecklingen 20092012 som presenteras i denna proposition. lig med oförändrad inflation. I den strukturella vektorautoregressiva modellen (SVAR) upp- skattas potentiell BNP genom en beräkning av hur BNP-utvecklingen hade sett ut i avsaknad av efterfrågestörningar. Hodrick Prescott-metoden (HP) bygger på att potentiell BNP beräknas ge- nom en statistisk filtrering där slumpmässiga va- riationer och vissa typer av regelbundna varia- tioner rensas bort från den faktiska utvecklingen av BNP. Den serie som återstår antas utgöra potentiell BNP. Av diagram 6.18 framgår att BNP-gapet be- räknat enligt de olika metoderna kan skilja sig väldigt mycket åt jämför t.ex. beräk- ningarna av BNP-gapet . Vad gäller utvecklingen berättas dock un- gefär samma historia oavsett metod; resursut- nyttjandet har fallit kraftigt och kommer att fortsätta falla något även 2010. Däremot varierar storleken på BNP-gapet mellan de olika metoderna. Framför allt skiljer sig be- räkningen med HP-metoden från de övriga metoderna, där HP-metoden indikerar ett mycket mindre BNP-gap. BNP-gapet enligt HP-metoden avviker från de övriga metoderna 20092012. Det beror delvis på att potentiell BNP samvarierar relativt mycket med faktisk BNP med HP-ansatsen. Med HP-metoden tillåts därmed stora variatio- ner i utvecklingen av potentiell BNP. Detta innebär att det negativa BNP-gapet beräk- nat med HP-metoden blir mycket mindre jämfört med övriga metoder. Vidare beror avvikelsen på att HP-filtret per de- finition ger ett BNP-gap som alltid är noll i ge- nomsnitt över tiden. Enligt regeringens metod (RK), UC och SVAR är BNP-gapet i genom- snitt negativt . Beräkningar av strukturellt sparande Överskottsmålet är preciserat som att den of- fentliga sektorns finansiella sparande ska mot- svara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel.69 En av de indikatorer som an- vänds för att följa upp överskottsmålet är den offentliga sektorns strukturella sparande. Det strukturella sparandet, det vill säga det finansiella 69 Se avsnitt 4.2 för en detaljerad beskrivning av uppföljningen av överskottsmålet. sparandet justerat för konjunktureffekter, be- räknas normalt genom att BNP-gapet multipli- ceras med en elasticitet som beskriver hur käns- ligt det offentliga sparandet är för konjunkturva- riationer.70 Vid normala konjunktursvängningar medför valet av beräkningsmetod inte så stora skillnader i storlek på BNP-gapet. Valet av metod har där- med inte heller så stor betydelse för storleken på det strukturella sparandet. I situationer med kraftiga konjunktursvängningar, såsom i dags- läget, leder dock skillnaderna mellan de olika metoderna för att bestämma BNP-gapet till stora variationer i det strukturella sparandet (se diagram 6.19). Det strukturella sparandet blir be- tydligt lägre vid användning av ett BNP-gap beräknat med HP-metoden, jämfört med de andra metoderna. Diagram 6.19 Strukturellt sparande med olika BNP-gap Källa: Egna beräkningar. De stora skillnaderna mellan de resultat meto- derna ger visar på osäkerheten avseende både måttet på resursutnyttjandet och de indikatorer som beräknas med hjälp av detta mått, som t.ex. strukturellt sparande. Tolkningen av dessa vari- abler måste ske med stor försiktighet. 70 Regeringen använder en elasticitet på -0,55, vilket ligger i linje med senaste beräkningar. Elasticiteten ska tolkas som att vid ett givet finansiellt sparande så leder en revidering av BNP-gapet med en procentenhet i absoluta termer till att det strukturella sparandet som andel av BNP revideras . Osäkerheten är stor avseende den framtida konjunkturutvecklingen samt den långsiktigt hållbara tillväxttakten i ekonomin. Jämfört med bedömningen ekonomiska vår- proposition har riskbilden för den ekonomiska utvecklingen i skiftat från att ha domi- nerats av risker för en mer negativ utveckling till att vara mer balanserad. Sannolikheten för att utvecklingen blir bättre än i huvudscenariot är i stort sett lika stor som risken för att den blir sämre. Den konjunkturella återhämtningen bedöms i huvudscenariot bli mer utdragen jämfört med tidigare konjunkturcykler. Detta beror på att den finansiella krisen har lett till en simultan konjunkturnedgång världen över. har det dock kommit tecken på att åter- hämtningen i omvärlden och kan bli snabbare och starkare än vad som antas i huvud- scenariot. Exempelvis har framåtblickande indi- katorer, som exportorderingången och inköps- chefsindex, utvecklats oväntat starkt. Vidare har läget på de finansiella marknaderna stabiliserats mycket snabbt. Dessa faktorer kan leda till att såväl den internationella som den svenska åter- hämtningen blir snabbare än väntat. En sådan utveckling illustreras i det första alternativscena- riot. är den spirande uppgången mycket skör och det finns en fortsatt stor risk för bak- slag. Det finns bl.a. en uppenbar risk att den in- ternationella konjunkturnedgången blir djupare och än mer utdragen än vad som förutses i hu- vudscenariot, till följd av t.ex. ytterligare en våg med fördjupad finansiell stress. För ut- gör utvecklingen i de baltiska länderna en speci- fik risk. har faktorer som stark kredittillväxt i utländsk valuta, kraftigt sti- gande huspriser och negativa realräntor bidragit till att de baltiska länderna byggt upp mycket stora obalanser. I samband med den globala fi- nanskrisen och konjunkturnedgången 2008 71 I scenarioarbetet har makromodellen KIMOD använts. För en beskrivning av modellen se , A. m.fl. KIMOD 1.0: Equilibrium Model of the Swedish Economy Working paper 100, , 2007. drabbades de baltiska länderna mycket hårt med bl.a. kraftigt minskad kredittillförsel. Om krisen i de baltiska länderna fördjupas ytterligare är ris- ken stor att kreditförlusterna för de svenska bankerna blir större än i huvudscenariot. Detta skulle i sin tur kunna påverka finansieringen för svenska hushåll och företag negativt och därmed hämma efterfrågeutvecklingen. Produktiviteten har utvecklats mycket svagt . I huvudscenariot bedöms en relativt stor del av produktivitetsfallet vara permanent. Det medför att resursutnyttjandet inom företa- gen är högre, dvs. den befintliga arbetskraften och maskinerna utnyttjas i högre grad, jämfört med om en större del av produktivitetsfallet var temporärt. Detta medför att den ökade efterfrå- gan 2010 och framåt relativt snabbt medför en ökad efterfrågan på arbetskraft. Om produkti- vitetsfallet i större utsträckning beror på tempo- rära störningar kommer den ökade efterfrågan i mycket större utsträckning kunna mötas med ökad produktivitet. Detta skulle leda till en mindre positiv utveckling på den svenska arbets- marknaden på kort sikt, med lägre sysselsättning och högre arbetslöshet som följd. En högre po- tentiell produktivitet möjliggör emellertid att BNP kan växa snabbare när efterfrågan väl tar fart. En sådan utveckling illustreras i det andra alternativscenariot. De olika alternativscenarierna illustrerar alltså två möjliga utvecklingar för svensk ekonomi där utvecklingen på arbetsmarknaden på kort sikt blir bättre än i huvudscenariot i det första alter- nativet och sämre än i huvudscenariot i det andra alternativet. 6.4.2Alternativscenario med snabbare återhämtning ekonomi är beroende av en uppgång i omvärlden för att få fart på tillväxten. I huvud- scenariot väntas världsekonomin falla kraftigt men det största fallet bedöms ha ägt rum . väntas tillväxten på Sve- riges viktigaste exportmarknader öka svagt. har det dock kommit tecken på att konjunkturåterhämtningen i om- världen och kan bli snabbare och starkare än vad som antas i huvudscenariot. I detta alter- nativscenario antas att återhämtningen i världs- ekonomin sker snabbare än i huvudscenariot, exempelvis via en snabbare ökning av de ameri- kanska hushållens konsumtion. Tabell 6.5 Nyckeltal, alternativscenario med snabbare återhämtning Prognos enligt huvudscenariot inom parentes, procentuell förändring om annat ej anges -5,1 (-5,2) (0,6) (3,1) (3,8) -1,8 (-1,8) (1,2) (3,0) (3,4) -15,1 (-15,3) (2,2) (6,7) (8,0) -20,0 -4,1 (-20,0) (-4,7) (6,6) (9,6) -1,3 (-1,4) (2,4) (2,7) (3,1) -2,6 -3,2 -0,4 (-2,6) (-3,5) (-0,5) (0,9) (8,8) (11,4) (11,6) (10,9) -6,3 -5,6 -4,1 -2,4 (-6,4) (-6,5) (-5,0) (-3,0) (0,25) (0,50) (1,25) (2,50) (3,1) (2,0) (1,9) (2,3) -0,3 (-0,4) (0,4) (0,8) (1,8) -2,1 -3,0 -1,5 -0,5 (-2,2) (-3,4) (-2,1) (-1,1) 1Omfattar både fasta bruttoinvesteringar och lagerinvesteringar. 4I procent av arbetskraften. 5Skillnad i procent mellan faktisk och potentiell produktion. 8Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Den starkare efterfrågan från omvärlden leder till att efterfrågan på svensk export stiger mer än i huvudscenariot. De positiva signalerna från om- världen leder till en ökad optimism hos de svenska konsumenterna, vilket leder till en snab- bare uppgång i hushållens konsumtion. Den ökade exporten leder även till att investeringarna tar fart tidigare än i huvudscenariot. BNP faller därmed något mindre 2009 och växer snabbare 2010 än i huvudscenariot (se tabell 6.5 och dia- gram 6.20). Den snabbare konjunkturella åter- hämtningen innebär att resursutnyttjandet blir högre än i huvudscenariot, men BNP-gapet är fortfarande negativt 2012. Källor: och egna beräkningar. Inledningsvis leder den ökade produktionen till en ökad produktivitet, men 2010 utvecklas sys- selsättningen starkare och arbetslösheten blir lägre än i huvudscenariot. är arbetslös- heten lägre än i huvudscena- riot. Högre resursutnyttjande, både i och utomlands, innebär att inflationstrycket ökar och KPI-inflationen stiger till en bit över 2 pro- cent 2012. Som en följd av det högre inflations- trycket i kombination med högre resursutnytt- jande höjer reporäntan i en något snabbare takt än i huvudscenariot. Den snabbare förbättringen på arbetsmarkna- den leder till högre skatteinkomster som utgifter för arbetslösheten minskar. Det fi- nansiella sparandet förbättras därför jämfört med huvudscenariot. 6.4.3Alternativscenario med starkare produktivitetsutveckling I huvudscenariot bedöms den ökade efterfrågan 2010 och framåt relativt snabbt leda till en ökad efterfrågan på arbetskraft. Detta hänger samman med att en stor andel av produktivitetsfallet bedöms vara permanent.72 I detta alternativscenario antas en mindre andel av pro- duktivitetsfallet vara permanent. 72 För en utförligare analys av produktivitetsfallet se fördjupningsrutan Förklaringar till produktivitetsinbromsningen i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 avsnitt 5.2). Den potentiella produktivitetsnivån 2009 antas vara högre än i huvudscenariot. En högre långsiktigt hållbar produktivitets- nivå innebär att fler varor och tjänster kan pro- duceras vid given arbetsstyrka. Företagen har med andra ord mer lediga resurser än i huvud- scenariot. Detta medför en högre produktions- nivå på lång sikt. Den svaga efterfrågan i kombination med högre produktionskapacitet per anställd, jämfört med bedömningen i huvudscenariot, medför att företagen kommer att dra ned på antalet an- ställda mer än i huvudscenariot. Därmed blir ar- betslösheten högre och sysselsättningsfallet större (se diagram 6.21). På lite uppnås emellertid i stort sett samma sysselsättningsnivå som i huvudscenariot. Källor: och egna beräkningar. Den starkare produktivitetsutvecklingen, som följer av anpassningen av personalstyrkan, leder till betydligt lägre enhetsarbetskostnader jämfört med huvudscenariot. Det svaga efterfrågeläget leder till att företagen låter en stor del av sina lägre kostnader slå igenom i lägre prisökningar. Det lägre inflationstrycket medför att Riks- banken höjer reporäntan först . Den lägre räntan i kombination med högre reallöner och högre förväntade framtida inkomster, till följd av den högre produktiviteten, bidrar till att hushållens konsumtion utvecklas betydligt star- kare 20102012 jämfört med huvudscenariot. Den högre potentiella produktionsnivån medför att företagen börjar anpassa produktionskapaciteten till den högre nivån. In- vesteringarna ökar därmed snabbare än i huvud- scenariot. Den svagare utvecklingen på arbetsmarknaden medför att skatteinkomsterna på arbete minskar något jämfört med huvudscenariot. konsumtion medför ökade momsintäkter och den högre produktiviteten och exporten ökar fö- retagens vinster, vilket också bidrar till ökade skatteinkomster. Sammantaget förbättras det fi- nansiella sparandet något, framför allt 2011 och 2012, jämfört med huvudscenariot (se tabell 6.6). Tabell 6.6 Nyckeltal, alternativscenario med starkare produktivitetsutveckling