prop · GX031d7 · 2009-09-21 00:00:00 — I samband med detta ska en hotbildsanalys redovisas som beskriver vilka olika slags händelser som kan vara resurskrävande och vilka typer av resurser som i sådana fall kan behövas. För att förbättra samhällets krishanteringsförmåga har regeringen beslutat att ett antal myndigheter ska ha en tjänsteman i beredskap. Regeringen beslutade att utöka kretsen av myndigheter som ska ha tjänsteman i beredskap. () fortsatte att stödja myndigheterna med utbildningar, metoder och teknik samt nätverksträffar för erfarenhetsutbyte och fortsatt utveckling av funktionerna. KBM genomförde bl.a. ett 4.4.4Samordning och stöd inför och vid flertal utbildningar i syfte att ge tjänstemän i Vid en olycka eller i en kris måste berörda myndigheter och andra aktörer agera snabbt, effektivt och samordnat. De åtgärder som vidtas bör baseras på en helhetssyn och en delad lägesbild. Förmåga att lämna och ta emot internationellt stöd samt att genomföra räddnings- och katastrofinsatser är viktig och bör utvecklas i samverkan med berörda nationella och internationella myndigheter och organisationer. Kommuner ska utifrån sina behov dimensionera sina resurser och organisera sin verksamhet för att kunna hantera olyckor och kriser vilket framgår i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor och lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap teoretiska och praktiska förmågor för att hantera sina uppgifter. Utbildningskostnaden finansierades över anslaget 7:5 Krisberedskap. Funktionen tjänsteman i beredskap finansieras av respektive myndighet. Genom dessa beslut och åtgärder har myndigheternas förmåga att initiera och samordna det inledande arbetet för att upptäcka, verifiera, larma och informera vid allvarliga kriser, förbättrats. arrangerade vid behov s.k. förvarningskonferenser för berörda aktörer inför en befarad krissituation. formaliserades rutinerna för förvarningskonferenser. Genom konferenserna har myndigheternas krisledningsförmåga och förmågan att kommunicera information till andra aktörer, allmänhet och media förbättrats. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Förmågan att i tidiga skeden reagera och samverka vid kriser, bör fortsätta utvecklas enligt de upparbetade arbetssätten. 4.4.4.2Information mellan aktörer och till allmänheten utvecklade (), i samverkan med flera andra myndigheter, det tekniska stöd som bedöms kunna underlätta samordnandet av extern information. Det tekniska stödet består bl.a. av en nationell informationsportal för krisinformation på Internet, (). Samordningen av myndigheters åtgärder vid kris stärktes genom att KBM arbetade med att vidareutveckla system och aktiviteter för en gemensam lägesbild/-uppfattning och ett koordinerat beslutsfattande. Lägesbildsfunktionen som inrättats tillsammans med () är aktiv med en nationell och internationell lägesbild via olika tekniska hjälpmedel. Vidare har utvecklingen av WIS fortsatt. WIS är ett nationellt webbaserat informationssystem som underlättar informationsdelning mellan aktörerna i det svenska krishanteringssystemet före, under och efter en kris. Med WIS kan aktörerna dela ledningsinformation i dagboksform med varandra och snabbt få en samlad lägesuppfattning vid en kris. En hög anslutning till systemet underlättar för flera aktörer vid en kris eftersom det spar tid, ger mer enhetliga rapporter och bidrar till en effektivare rapportering. har 314 aktörer anslutit sig till WIS, en ökning med 12 . Av de samverkansansvariga myndigheterna som är utpekade i förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap är 19 stycken anslutna till WIS. Bland kommunerna är det som har valt att ansluta sig till systemet. Regeringens bedömning är att ovanstående exempel på åtgärder har stärkt samhällets förmåga att motstå och hantera kriser. Förmågan att varna, vägleda och informera allmänheten vid allvarliga situationer som hotar människors liv, hälsa, egendom och miljö bör stärkas. Detta bör ske genom en fortsatt utveckling av systemen för varnings- och informationsmeddelanden i radio, TV och webbportaler samt via mobiltelefon. Kompletterande telefon- och informationstjänster för allmänheten bör inrättas. Regeringen avser att låta Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i samverkan med berörda organisationer utarbeta förslag på hur kompletterande telefon- och informationstjänster kan realiseras . Det är angeläget att MSB fortsätter arbetet med att utveckla en gemensam lägesbild/uppfattning för att förbättra möjligheterna till samverkan. Det är vidare viktigt att utvecklingen av WIS fortskrider. En ökad anslutning till systemet stärker aktörernas rapporteringsförmåga vid kriser. Den kommunala räddningstjänstens krishanteringsförmåga har förbättrats genom att bl.a. nya räddningscentraler, besluts- och ledningsstödssystem samt robust teknisk infrastruktur skapats. Vidtagna åtgärder, , vilka delvis finansierats över anslaget 7:5 Krisberedskap, har medverkat till att den kommunala räddningstjänstens förmåga till uthålliga räddningsinsatser vid en allvarlig/extraordinär händelse har förbättrats. På basis av Statens räddningsverks (SRV) risk- och sårbarhetsanalyser och enkätundersökningar hos bl.a. de kommunala räddningstjänsterna utvecklades de statliga förstärkningsresurserna vid skogsbrand och översvämningar och omdisponerades för att bättre svara mot riskbilden i landet. Förstärkningsresurserna har använts vid ett tiotal tillfällen. Omstruktureringen och anpassningen av den statliga räddningstjänstmaterielen för höjd beredskap har också pågått . En omfördelning av materielen i kommunerna inom genomfördes . Omställning samt avveckling av övertalig statlig räddnings- tjänstmateriel fullföljs enligt framtagna planer för övriga . Regeringens bedömning är att samhällets förmåga att minimera konsekvenserna i samband med en olycka, genom förmågan att bedriva effektiva räddningsinsatser, har stärkts bl.a. genom det stöd som SRV lämnade till . Nya räddningscentraler, besluts- och ledningsstödssystem och robust teknisk infrastruktur har bidragit till att stärka förmågan. Regeringen beslutade att återinföra det statliga stödet för skogsbrandbevakning med flyg. Någon metod att utvärdera nyttan med skogsbrandbevakning har tidigare dock inte funnits. tog fram en utvärderingsmetod som, , kan visa om skogsbrandbevakning med flyg är samhällsekonomisk lönsam. EU- och internationella insatser Inom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap finns en stödstyrka som har till uppgift att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av en allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Stödstyrkan är utbildad och övad och har beredskap för att på kort varsel ställas till förfogande för insats. Uppbyggnad av den beslutade organisationen kring stödstyrkan har fortsatt med materielanskaffning, utbildningar och övningar . Sammantaget finns nu cirka 200 personer utbildade och övade för att kunna ingå i stödstyrkan. Utbildning och övning av åtta utlandsmyndigheter har genomförts där personal från SRV, , , Röda korset, , Polisen och UD har medverkat. Uppbyggnaden av SNAM (Svenska Nationella Ambulansflyget) innebär att det finns en nationell katastrofmedicinsk förmåga att genomföra ambulansflygtransporter med intensivvårdskapacitet. SNAM användes i samband med terrorattackerna i , efter att EU:s övervaknings- och informationscentrum () lämnade en begäran om medicinsk evakuering av skadade EU-medborgare. Regeringen fattade snabbt beslut och uppdrog åt berörda myndigheter att förbereda och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 genomföra en evakueringsinsats. Insatsen gjorde att skadade medborgare inom EU kunde evakueras. deltog SRV i 133 internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra biståndsfinansierade insatser såsom stöd till civil konflikthantering, kapacitetsuppbyggnad, tidig återuppbyggnad samt minhanteringsinsatser. Efterfrågan på sådana insatser är fortsatt stor. Insatserna har medverkat till ett minskat lidande för människor i de konflikt- och katastrofdrabbade länderna. SRV har framför allt svarat upp mot förfrågningar om expertstöd till FN:s, och i ökande grad även EU:s humanitära verksamhet inom bl.a. logistik, IT/samband, transport samt vatten och sanitet. Minhanteringsinsatserna har bl.a. lett till att kunskapen om minor och oexploderad ammunition spridits i de länder där varit verksamt och på så sätt har skador och riskerna för utsatta befolkningsgrupper minskat. De humanitära insatserna har bidragit, oftast via samarbetet med FN:s humanitära organisationer, till att människor fått stöd med exempelvis förnödenheter och nödlogi i katastrofdrabbade situationer. avslutade SRV exempelvis etableringen av två fältkontor i , vilket medförde att FN kunde öka sin fältnärvaro och på så sätt bidrog till en förbättrad och stabilare situation för befolkningen i regionen. Kapacitetsbyggande insatser har genomförts för att stärka den nationella och lokala förmågan att förebygga katastrofer och att ta hand om skadeverkningarna av en katastrof och på så sätt minska skadorna och lindra nöden hos utsatta befolkningsgrupper. Insatser till stöd för tidig återuppbyggnad har bidragit till att underlätta övergången mellan katastrof- och utvecklingsfasen i ett antal drabbade länder. Statens räddningsverks stöd till civil krishantering utgjorde ett viktigt svenskt bidrag till EU-, FN- och OSSE-insatser. Efterfrågan på denna typ av stöd har ökat och bidraget till civila krishanteringsinsatser utgjorde en allt större del av SRV:s internationella insatsverksamhet. Europeiska unionens råd beslutade att inrätta en civil observatörsinsats i (EU Monitoring 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Mission in ) inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). EUMM:s huvuduppgift är att observera och rapportera om parternas efterlevnad av eldupphörsavtalet efter den väpnade konflikten mellan och . SRV bidrog med personal, fordon och IT-utrustning. I genomförda insatser har stort fokus riktats på kvinnors rättigheter och möjligheter i katastrofsituationer i enlighet med resolutioner och 1820. SRV:s målsättning var att all insatspersonal som skickades ut var utbildad i innehållet i dessa resolutioner och följde den nationella handlingsplanen på området. SRV arbetade också aktivt med att öka andelen kvinnor i personalpoolen i syfte att fler kvinnor kan skickas ut i insatser och inom olika typer av befattningar. Aktiviteterna har inneburit ett stöd för kvinnors rättigheter som verksamheten genom ett tillvaratagande av både kvinnors och mäns behov lett till ökad effektivitet i fält. utgav SRV en handbok i jämställdhet som ger praktiska råd för personalen som deltar i internationella insatser. Regeringen ser positivt på myndighetens arbete med att bidra till implementeringen av FN:s säkerhetsråds resolutioner och 1820. Det operativa krishanteringsorganet () inom ramen för Nato/PFF agerar i händelse av naturkatastrofer, tekniska katastrofer och CBRN- attacker. har aktivt bidragit till centrets verksamhet, t.ex. genom att ställa personal till förfogande. Regeringen bedömer att insatsverksamheten svarat upp mot högt ställda förväntningar från internationellt håll och från EU. Verksamheten har dessutom upprätthållits effektivt och med god kvalitet. Det finns vissa synergier mellan de nationella räddningsinsatserna och de insatser som genomförs inom ramen för EU och internationella insatser, vilket skapar mervärde för krisberedskap och förmåga till krishantering. Det inledda arbetet med att integrera relevanta delar av nationella och internationella resurser och kompetenser bör fortsätta. Genom en sådan integration skapas synergier och mervärden som stärker samhällets insatsförmåga. Kunskapsåterföring är i detta sammanhang en viktig faktor. Verksamheten knuten till räddnings- och katastrofinsatser, samt andra biståndsinsatser såsom stöd för civil konflikthantering, kapacitetsutveckling, tidig återuppbyggnad och minhantering är av fortsatt stor vikt för att uppnå de uppsatta målen för insatsverksamheten. Likaså bör MSB fortsätta det arbete som SRV gjort vad gäller genomförandet av den nationella handlingsplanen i insatser. Verksamheten ska fortsatt präglas av effektivitet och hög kvalitet. Stödstyrkans beredskap bör vidare vara fortsatt god. MSB:s möjligheter att bidra vid utbildning och övning av personal vid utlandsmyndigheterna är av stor vikt. Insatserna bör genomföras i nära dialog med , andra myndigheter, EU, FN och andra relevanta internationella organisationer och organ, t.ex. internationella Röda Korsrörelsen. De insatser som finansieras av biståndsmedel ska vara i enlighet med /DAC:s riktlinjer för vad som kan klassificeras som bistånd. Dessa insatser ska vidare fortsatt styras av relevanta biståndspolitiska styrinstrument och politik för humanitärt bistånd (skr. 2004/05:52). redovisar i sitt betänkande Helikoptern i samhällets tjänst (SOU 2008:129) ett antal förslag på åtgärder för att utveckla beredskapen inom helikopterområdet. Regeringens bedömning är att merparten av förslagen faller inom myndigheters befintliga ansvarsområden. Regeringen anser att berörda myndigheter bör analysera och arbeta vidare med utredningens förslag i dessa delar. Arbetet med att utvärdera nyttan med det statliga stödet för skogsbrandflyg bör fortsätta. För att åstadkomma en effektiv krishantering har frivilligorganisationerna en viktig uppgift att fylla genom att ta tillvara den enskilda individens engagemang för att därigenom förbättra samhällets krishanteringsförmåga och att stimulera frivilligarbetet. Ideellt engagemang har vidare en positivt effekt på människors tillit till samhället och till varandra, vilket är av värde för krisberedskapen. Den frivilliga försvarsverksamheten inom krisberedskapsområdet har bedrivits mot att genomföra befattningsutbildningar inom frivilliga försvarsorganisationer inom sådana verksamhetsområden som bedöms ge största möjliga mervärde för samhällets krishanteringsförmåga. Det avser främst kompetenser som saknas helt eller som inte finns i tillräcklig omfattning vid extraordinära händelser. De frivilliga försvarsorganisationerna arrangerar vidare instruktörsutbildningar för att kunna genomföra befattningsutbildningar i egen regi. Av de som regeringen ställde till förfogande för ersättning till frivillig försvarsverksamhet har förbrukats . Av anslaget 6:8 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer har förbrukningen inom ramen för krisberedskapsområdet uppgått till (se även avsnitt 3.4.3.2, sid. 40). De frivilliga försvarsorganisationernas insatser är av stor betydelse för krisberedskapen. Regeringen avser se över de författningar som reglerar den frivilliga försvarsverksamheten. För att regeringen ska kunna göra en bedömning av behovet av frivilliga inom krisberedskapsområdet bör Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) hålla samman arbetet med att sammanställa, prioritera och beräkna behov av ekonomiska resurser. Mot bakgrund av detta lämnar MSB sedan uppdrag till frivilligorganisationerna med ett såväl kortsom långsiktigt perspektiv. Som framgår av avsnitt 3.4.3.2 (sid.40) anser regeringen att anslaget 1:10 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret inte längre ska finnas uppfört på statsbudgeten. Regeringen anser dock att de frivilliga försvarsorganisationerna även fortsättningsvis kommer att spela en viktig roll för krisberedskapen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Det gemensamma radiokommunikationssystemet underlättar avsevärt den kommunikation och samordning som krävs inom och mellan organisationer, såväl i det dagliga arbetet som vid större olyckor och kriser och stärker samhällets krishanteringsförmåga. Den tekniska utbyggnaden av Rakelsystemet har genomförts i tre av sju etapper. De utbyggda etapperna omfattar storstäderna och kärnkraftslänen och täcker av befolkningen och av yta. Av de återstående fyra etapperna planeras två stycken att driftsättas och de två sista har en beräknad leverans . Den tekniska utbyggnaden av Rakelsystemet håller sig inom angivna budgetramar. Intresset för har ökat och fortsätter att öka . Framför allt kan en tydlig ökning märkas bland kommuner och landsting. hade totalt 115 ansökningar om licens beviljats och ett stort antal är under handläggning. Även bland kommersiella aktörer har intresset ökat. finns totalt cirka 20 000 abonnemang i Rakelsystemet. De statliga användarna utgör en stor del av dessa abonnemang. Polisen är Rakels största användare med nästan 13 000 abonnemang. av 2009 beräknas systemet ha cirka mycket svårbedömt bl.a. är beroendet till rådande konjunktur stort. Utbyggnaden av finansieras genom anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Anslutningen till det gemensamma radiokommunikationssystemet bör stimuleras. För att öka anslutningsgraden till Rakelsystemet bör marknadsföringen och anslutningsarbetet förbättras. Uppdragen kvarstår till , och att främja anslutningen hos kommuner, landsting, elnätsföretag och elproducenter. bör kunna tillhandhålla lands- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 täckande radiokommunikation i Rakelsystemet i takt med att detta byggs ut. Enligt avtalet mellan staten och finansierar staten det analoga systemet som upprätthålls av . I takt med att Rakelsystemet byggs ut minskar behovet av det analoga systemet. Statens stöd till nuvarande analoga radiosystem, bör således avvecklas i takt med Rakelsystemets uppbyggnad. Statens bidrag till det analoga nätet bör såvitt avser de områden som täcks av etapp 13 därför upphöra i och med utgången av 2011. Regeringen avser att återkomma till med uppgift om när stödet för övriga områden bör upphöra. En arbetsgrupp, Arbetsgruppen för översyn av radiokommunikationssystemet (Fö 2009:C), har tillsatts inom med uppgift att göra en uppföljning av . I uppdraget ingick att fastställa kostnadsfördelningen mellan statliga myndigheter under systemets uppbyggnadsperiod samt att se över användaranslutning, verksamhetsformer och teknikutveckling (Fö2009/922/SSK). Arbetsgruppen har i en delrapport föreslagit en förlängning av nuvarande avgiftsmodell för berörda statliga myndigheter för för att inte skapa osäkerhet i avgiftsmodellen, som kan leda till negativa effekter för krishanteringsförmågan och för anslutningstakten till . Regeringen ansluter sig till denna bedömning, vilket innebär en förlängning av nuvarande kostnadsfördelningsmodell för berörda statliga myndigheter för . Arbetsgruppen slutredovisar sitt resultat under hösten2009. Regeringens bedömning är att är angeläget och viktigt för att stärka medborgarnas säkerhet och trygghet. Rakelsystemet bör, inom givna budgetramar, kunna vara fullt utbyggt tekniskt i slutet på 2010. Då förfogar samhället över ett modernt system för radiokommunikation som ger förutsättning för en effektiv kommunikation och samordning mellan olika organisationer vid större olyckor eller kriser. Mot bakgrund av regeringens proposition Stärkt krisberedskap för säkerhets skull (prop. 2007/08:92) har en översyn av avtalet mellan staten och genomförts. Syftet var att anpassa avtalet till utvecklingen av krisberedskapen för att tydligare avspegla statens intresse av företags tjänster som är kopplade till krisberedskap. Ett nytt treårigt alarmeringsavtal har tecknats mellan staten och för . Utöver tidigare års ersättningsnivå tillkommer som extra ersättning för att ska kunna ta emot samtal i både det analoga systemet och i det digitala Rakelsystemet . Syftet med avtalet är att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och skapa möjligheter att tillkalla eller komma i förbindelse med polis, statlig eller samt ambulans. Staten ställer i avtalet bl.a. krav på att ska driva centraler som upprätthåller SOS-tjänsten för larmnumret 112 i hela landet avseende inkommande larm, dvs. svara på inkommande nödsamtal. ska erbjuda kommuner och landsting möjligheten att skriva egna avtal med . Dessa aktörers avtal reglerar villkoren för utlarmning av den kommunala räddningstjänsten och landstingens ambulansverksamhet. Utlarmningen av dessa resurser regleras således i särskilda avtal mellan dessa parter. har antalet riktiga nödsamtal legat varaktigt kring cirka 1,5 miljoner . Enligt SOS Alarms alarmeringsavtal med staten ska medelsvarstiden för 112 vara högst . Den ackumulerade svarstiden överstiger . har gjort en satsning för att få ner svarstiderna. Enligt AB:s mätningar var den ackumulerade svarstiden sista kvartalet 2008. Av MSB:s tillsynsrapport av statens alarmeringsavtal med (Fö2009/972/SSK) framgår att i huvudsak har uppfyllt åtagandena MSB konstaterar däremot i rapporten att inte har levt upp till avtalets angivna medelsvarstider. MSB avser att följa utvecklingen av hur svarar upp mot kravet. Regeringen bedömning är att genom det nya avtal som tecknades 2008 mellan staten och har samhällets krishanteringsförmåga stärkts. I avtalet anges att är en resurs för samhällets krisberedskap. Krav ställs vidare att SOS Alarm ska kunna tillhandahålla landstäckande kommunikation i samt kunna administrera, utveckla och erbjuda samordningstjänster inom systemet. Utöver dessa förändringar har en överenskommelse om fortsatt finansiering av alarmeringstjänsten uppnåtts. Detta bedöms sammantaget stärka samhällets krishanteringsförmåga. En begränsad översyn av avtalet som reglerar vilka uppgifter ska tillhandahålla genomfördes . Regeringen avser vidare att genomföra en översyn av samhällets alarmeringstjänst för att säkerställa att alarmeringstjänsten utförs på ett effektivt, säkert och ändamålsenligt sätt. 4.4.5Uppföljning, utvärdering och lärande Förmågan i samhället att förebygga och hantera olyckor och kriser bör kontinuerligt förbättras genom lärande från inträffade händelser samt genom att erfarenheter och erhållna kunskaper från tillsyn, uppföljning och utvärdering tillvaratas och förmedlas. Arbete med att inhämta och förmedla kunskaper bör ske på ett systematiskt och strukturerat sätt och genomföras såväl områdesvis som på en övergripande samhällsnivå. Tvärsektoriella och samlade bilder och bedömningar som tillgodoser nationella, regionala och lokala behov bör kunna förmedlas. Inriktning och finansiering av forskning och annat utvecklingsarbete för skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar är väsentligt för att stärka skyddet och beredskapen i samhället. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.4.5.1Förmåga att lära och återföra kunskap från olyckor och kriser Erfarenhetsåterföring har skett genom att samla, sammanställa, analysera, förmedla och återföra kunskap om kriser, olyckor, tillbud och skador. har arbetet med att samla och sprida erfarenheter från brandutredningar, dödsbränder och incidenter inom farliga verksamheter fortsatt. Vidare har forskningsprojekt bedrivits i syfte att studera erfarenhetsåterföring av kriser, olyckor, tillbud och skador som förebyggande strategi. arbetade med kunskapsbyggande och analyserande verksamhet i syfte att utveckla krisberedskapen. KBM genomförde bl.a. en förstudie kring länsstyrelsernas krisberedskapsarbete. Förstudien ger ökad kunskap om länsstyrelsernas arbete på krisberedskapsområdet och gav underlag för förbättringar. KBM tog i samverkan med länsstyrelserna fram ett förslag till metod för länsstyrelsernas uppföljning av kommunerna. Genom nationell samverkan med regionala och centrala myndigheter utvecklade KBM kunskapsöverföringen. Specifikt utvecklades arbetet med naturolyckor genom en bred och nära samverkan med 17 regionala och centrala myndigheter. Arbetet gav kunskap om vilka risker som finns att hantera samt en vägledning om vilka reservsystem som kan vara relevanta att bygga upp och vilken personalstyrka som krävs för att hantera en inträffad kris. () verkar inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och inom utgiftsområde 22 Kommunikationer inom transportpolitiken. I detta avsnitt redogörs endast för verksamhet inom utgiftsområde 6 dvs. verksamhet inom områdena annan verksamhet och militär verksamhet.