prop · GX031d16 · 2009-09-21 00:00:00 — Regeringen bedömer att förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) inte innehåller någon sådan reglering som kräver Lagrådets hörande. I princip alla remissinstanser är positiva till en höjning av totalbeloppet i studiemedlen. En majoritet av remissinstanserna som har lämnat synpunkter på förslaget om höjt fribelopp tillstyrker en höjning. Några instanser, bl.a. Statskontoret och , har dock synpunkter på att förslaget kan vara kontraproduktivt i förhållande till målet att öka genomströmningen. Ett antal remissinstanser, bl.a. () och studentråd, har invändningar mot att inkomster eller tid när studier inte bedrivs ska räknas med i inkomstprövningen. Några remissinstanser, bl.a. och , har framhållit att det är viktigt att studiemedelssystemet utformas så att det går att klara sig på enbart studiemedel . Skälen för regeringens förslag Studiemedlen är den viktigaste finansieringskällan för de flesta studerande på olika utbildningsnivåer. Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel. Det finns två bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Totalbeloppet och bidragsbeloppen är kopplade till prisbasbeloppet och beräknas . I syfte att ge de studerande en bättre ekonomisk situation föreslår regeringen att studiemedlens totalbelopp ska höjas. Studiemedlens totalbelopp är avgörande för att den studerande ska kunna täcka sina levnads- och studiekostnader, vilket också har påpekats av flera remissinstanser. Totalbeloppet i studiemedlen föreslås därför höjas från till av prisbasbeloppet för en heltidsstuderande fr.o.m. . Totalbeloppet blir därmed högre per studiemånad vid heltidsstudier jämfört med det studiemedelsbelopp som skulle ha utgått om inte höjningen genomförs. Studiebidraget med den generella nivån föreslås höjas med per studiemånad för en heltidsstuderande. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 högre bidragsnivån föreslås höjas med per studiemånad vid heltidsstudier. Förslaget innebär också att bidragsandelen av totalbeloppet justeras. Beloppsnivåerna är knutna till studieomfattning och ska anpassas därefter. I syfte att ge den studerande ökad möjlighet till förbättrad ekonomi genom inkomster utöver studiemedlen föreslår regeringen vidare att det s.k. fribeloppet ska höjas fr.o.m. . En höjning av fribeloppet ger även den studerande ökade möjligheter att tidigt skaffa sig arbetslivserfarenhet. Att ge fler studerande än ekonomiska incitament att arbeta vid sidan av studierna överensstämmer också med regeringens arbetslinje. Fribeloppet vid 20 veckors studier under ett kalenderhalvår föreslås öka från till av prisbasbeloppet vid heltidsstudier. Fribeloppet blir därmed högre per kalenderår vid heltidsstudier (räknat utifrån nivå). Fribeloppsnivåerna är knutna till studieomfattning och ska anpassas därefter. Rätten till studiemedel ska som tidigare Som en konsekvens av detta föreslås att den procentsats som studiemedelsbeloppet reduceras med vid inkomst högre än fribeloppet ska höjas från till . Vissa remissinstanser, bl.a. SFS och studentråd, anser att inkomstprövning endast ska ske mot inkomster som förvärvas under tid då studier bedrivs. För att en sådan uppdelning av inkomster ska vara möjlig krävs dock att CSN har möjlighet att efterkontrollera inkomster , inte minst för att förhindra fusk och felaktiga utbetalningar. Det finns ingen möjlighet för CSN att efterkontrollera inkomstuppgifter på månadsbasis, utan de enda tillgängliga uppgifter som finns är uppgifter om taxerad årlig inkomst. Risken att studiemedelssystemet utnyttjas felaktigt ökar om CSN inte på ett tillförlitligt sätt kan kontrollera en persons inkomstuppgifter mot . Mot denna bakgrund anser regeringen att inkomstprövningen även fortsättningsvis ska ske mot samtliga inkomster under ett kalenderår. Studiestödslagen (1999:1395) föreslås ändras i enlighet med ovanstående. Regeringens lagförslag återfinns i avsnitt 2.1. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslagen om höjt studiebidrag beräknas medföra en utgiftsökning med . Anslaget 1.2 Studiemedel m.m. behöver därför ökas med detta belopp. beräknas förslagen om höjt studiebidrag medföra en utgiftsökning med 118 794 000 respektive . Förslaget om höjt fribelopp beräknas medföra en utgiftsökning med och med samma belopp 2012. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar För att möta den ökade efterfrågan av utbildningsplatser föreslår regeringen att beslutar om medel för en tillfällig satsning 2010 med 3 000 platser inom (), 10 000 platser inom vuxenutbildning , varav 5 000 platser berättigar till studiemedel med det högre bedömer att samma antal platser bör tillföras även . Satsningen innebär att utgifterna , med för platser inom vuxenutbildning samt med för heltidsstudieplatser inom universitet och högskolor. beräknas satsningen innebära att inom universitet och högskolor. Regeringen avser att föreslå att studieavgifter ska införas för tredjelandsstudenter . I och med detta frigörs utbildningsplatser för svenska och EES- studenter motsvarande cirka 4 500 platser . Detta innebär att utgifterna för studiemedel beräknas öka med 2012. Utöver den föreslagna ökningen av platser som hänvisas till ovan utökas platserna inom och yrkesutbildning genom den av beslutade satsningen på utbildning enligt regeringens förslag i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). Beslutet innebär att utgifterna för studiemedel bedöms öka jämfört med budgeten med 2010, vilket motsvarar cirka 5 900 helårsstudieplatser. beräknas utgifterna öka med , motsvarande cirka 2 600 helårsstudieplatser. beslutade i samband med budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 16, bet. 2008/09:UbU1, rskr. 2008/09:131) om ett antal satsningar som även berör studiemedlet och 2011. Satsningen på yrkesutbildning inom vuxenutbildning (utg.omr. 16, avsnitt 8.2.2) får till följd att utgifterna bedöms öka med 2010 och beräknas öka med 2011 jämfört med budgeten . Vidare innebär satsningen att antalet platser ökar på eftergymnasial yrkesutbildning inom (utg.omr. 16, avsnitt 8.2.1). Detta bedöms medföra att utgifterna ökar med 2010 och beräknas öka med 2011 jämfört med budgeten . Satsningen på spetsutbildning i entreprenörskap och innovation (utg.omr.16, avsnitt 8.3.15) bedöms innebära att utgifterna för studiemedel ökar med 2010 och beräknas öka med 2011 jämfört med . beslutade i samband med budgetpropositionen (prop 2007/08:1 utg.omr. 16, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70) om medel för ett antal satsningar som fortsätter 2010. En av dessa var satsningen på speciallärarutbildning. Utgifterna för studiemedel bedöms till följd av denna satsning öka med 2010 och beräknas öka med 2011 jämfört med budgeten . anvisade även medel för att lärosätena ska anordna kompletterande utbildningar för personer med utländska examina (utg.omr. 16, avsnitt 8.3.12). Satsningen innebär att utgifterna för studiemedel bedöms öka med 2010 och beräknas öka med 2011. Antalet platser på polisutbildningen har i enlighet med regeringens förslag ökat för att uppnå målet om 20 000 poliser 2010. När nu antalet studenter som antas till polisutbildningen sjunker igen bedöms utgifterna minska med 2010 och beräknas minska med 39,5 respektive 2011 och 2012 jämfört med budgeten . Dessa satsningar och effekter av tidigare beslutade satsningar som påverkar anslag 1:2 Studiemedel mm. innebär att utgifterna bedöms öka med 2010 jämfört med budgeten . Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Enligt beslut som fattats av regeringen sänks prisbasbeloppet från 2009 till 2010. Förändringen innebär en minskad anslagsbelastning med 2010. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare öka kraftigt, och därmed ökar utgiftsnivån med 2010. Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag har i regleringsbrevet fått i uppdrag att successivt utöka antagningen av studenter till psykologutbildningen. När utökningen av programmet är fullt utbyggd kommer totalt 70 psykologstudenter att utexamineras, varav utökningen motsvarar 30 utexaminerade studenter. kommer det utökade antalet platser att motsvara 30 helårsstudenter. Med anledning av denna satsning överförs för studiemedel från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri (utg.omr. 9 avsnitt 3.12.8). Anslagsförändringar till följd av övriga skäl Jämfört med 2009 bedöms utgifterna bli högre 2010 till följd av förändringen av regleringsbeloppen avseende den statliga ålderspensionsavgiften. Regleringsbeloppen fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den slutliga ålderspensionsavgiften. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 13 under anslaget 1:2 Studiemedel m.m. för . Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Studiemedel Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för utgifter för räntor på studielån som tagits upp i . Inbetalda räntor redovisas mot inkomsttitel och uppgick till 2008. Anslaget används dessutom för utgifter till följd av avskrivningar av studielån. Studielån kan skrivas av bl.a. om de lämnats: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 -för behörighetsgivande studier, -inom ramen för studiehjälpen enligt äldre bestämmelser, -vid inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti enligt kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier, -vid sjukdom, -på grund av åldersregler, eller -på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. De viktigaste faktorerna som styr utgifterna på anslaget är upplåningsräntan och storleken på CSN:s totala skuld till för studielån tagna efter 1988. Den totala skulden för studielån i förändras med de belopp som utlånas som nya lån och med de belopp som återbetalas av låntagarna. Även avskrivningar och konvertering av lån i äldre system till lån som finansieras i påverkar den totala skulden. Utgiften för nya lån är främst beroende av antalet studiebidragstagare och deras benägenhet att utnyttja studielånet. Förändringar av prisbasbeloppet påverkar studielånets storlek och därmed utgifterna för nya lån. blev utgifterna nästan lägre än tilldelade medel. An- slagssparandet har bortförts genom indragning. Utgiftsprognosen visar på att utgifterna blir nära högre än anvisade medel. Regeringens förslag: Totalbeloppet i studiemedlen ska höjas fr.o.m. och det s.k. fribeloppet ska höjas fr.o.m. enligt vad som har anförts under avsnitt 3.9.2. Anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. ska mot denna bakgrund ökas med . Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar För att möta den ökade efterfrågan av utbildningsplatser föreslår regeringen att beslutar om medel för en tillfällig satsning 2010 med 3 000 platser inom (), 10 000 platser inom vuxenutbildning , varav 5 000 platser berättigar till studiemedel med det högre bidraget, (utg.omr. 16, avsnitt 4.4) samt 10 000 helårsplatser vid universitet och högskolor (utg.omr. 16, avsnitt 4.11.1). Regeringen bedömer att medel för samma antal platser bör tillföras även . Satsningen bedöms innebära att utgifterna för studiemedelsräntor ökar 2010 med för platser i , med för platser inom vuxenutbildning samt med för heltidsstudieplatser inom universitet och högskolor. beräknas satsningen innebära att utgifterna för studiemedelsräntor ökar med för platser inom , med för platser inom vuxenutbildning samt med för platser inom universitet och högskola. Regeringen avser att föreslå att studieavgifter ska införas för tredjelandsstudenter . I och med detta frigörs utbildningsplatser för svenska och EES- studenter motsvarande cirka 4 500 platser . Detta innebär att utgifterna för studiemedelsräntor beräknas öka med 2012. Utöver den föreslagna ökningen av platser som hänvisas till ovan utökas platserna inom och yrkesutbildning genom den av beslutade satsningen på utbildning i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). Beslutet innebär att utgifter för studiemedel bedöms öka med 2010 och beräknas öka med 2011 jämfört med budgeten . beslutade i samband med budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 16, bet. 2008/09:UbU1, rskr. 2008/09:131) om ett antal satsningar som även berör studiemedlet och 2011. Satsning på yrkesutbildning inom vuxenutbildning (utg.omr. 16, avsnitt 8.2.2) får till följd att utgifterna bedöms öka 2010 med och beräknas öka 2011 med jämfört med budgeten . Vidare innebär satsningen på efter- gymnasial yrkesutbildning inom (utg.omr. 16, avsnitt 8.2.1) att utgifterna bedöms öka 2010 med och med 2011. Satsningen på spetsutbildning i entreprenörskap och innovation (utg.omr. 16, avsnitt 8.3.15) bedöms innebära att utgifterna för studiemedelsräntor ökar med 2010 och beräknas öka med 2011. beslutade i samband med budgetpropositionen (prop 2007/08:1 utg.omr. 16, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70) om ett antal satsningar som fortsätter 2010. En av dessa var satsningen på speciallärarutbildning. Utgifterna för studiemedelsräntor bedöms till följd av denna satsning öka med 2010 och beräknas öka 2011 med . anslog även medel för att lärosätena ska anordna kompletterande utbildningar för personer med utländska examina (utg.omr. 16, avsnitt 8.3.12), vilket innebär att medel avsätts för fortsatt anordnande av sådana kompletterande utbildningar. Genom satsningen bedöms utgifterna för studiemedelsräntor öka med 2010 och beräknas öka med 2011. Antalet platser på polisutbildningen har i enlighet med regeringens förslag ökat för att uppnå målet om 20 000 poliser 2010. När nu antalet studenter som antas till polisutbildningen sjunker igen bedöms utgifterna öka med 2010 och beräknas minska med 0,6 respektive jämfört med budgeten . Ovanstående beslut tillsammans med effekter av tidigare beslut om satsningar innebär att utgifterna bedöms öka med 2010. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Förändringar av upplåningsränta och prisbasbelopp jämfört med antaganden i budgetpropositionen ger den sammantagna effekten att utgifterna bedöms minska med 2010. Den främsta anledningen till att utgifterna beräknas minska är att upplåningsräntan bedöms bli lägre jämfört med räntan så som den beräknades i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 för den beräknade räntan 2011 och 2012, se Diagram 3.12 Studiemedelsränta, utfall och prognos 20102012 jämfört med ränta i budgetproposi- Källa: CSN och egna beräkningar Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Med anledning av att den utestående skulden för studielån i beräknas fortsätta att öka bedöms utgifterna öka med motsvarande 2010. Anslaget för studiemedelsräntor omfattar även avskrivningar av studielån. Utgifterna för avskrivning har ökat och beräknas öka även . Diagram 3.13 Utestående skuld i , utfall 20062008 och prognos 20092012 Källa: CSN och egna beräkningar 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag har i regleringsbrevet fått i uppdrag att successivt utöka antagningen av studenter till psykologutbildningen. När utökningen av programmet är fullt utbyggd kommer totalt 70 psykologstudenter att utexamineras, varav utökningen motsvarar 30 utexaminerade studenter. kommer det utökade antalet platser att motsvara 30 helårsstudenter. Med anledning av denna satsning överförs för studiemedelsräntor från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri (utg. omr. 9, avsnitt 3.12.8). Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 5 under anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. för . Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:3 Studiemedelsräntor Förändring till följd av: -1 594 304 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.9.41:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan, s.k. Rg-bidrag. Bidraget lämnas till döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i för kostnader för resor och boende. Motsvarande gäller för svårt rörelsehindrade elever vid särskilt anpassad gymnasial utbildning i , , och . Anslaget används även för utgifter för bidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, s.k. TUFF-ersättning. Utgifterna för TUFF är beroende av anvisade medel och efterfrågan på detta stöd. Rg-bidraget är ett rättighetsstyrt bidrag. Detta medför att huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet funktionshindrade elever som antas vid riksgymnasierna samt antalet folkhögskoleplatser i teckenspråk som inrättas för föräldrar med hörselskadade barn och i vilken utsträckning föräldrarna väljer att finansiera sina studier med detta bidrag. Vid beslut om bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan tas hänsyn till om eleven uppbär sjukersättning eller aktivitetsersättning. Regeringen redovisar resultaten av verksamheten i avsnitt 3.5 och 3.6. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att anvisar ett ramanslag om under anslaget 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk för . Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker och utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera produktionsmetoder. Anslaget disponeras av Talboks- och som i samverkan med andra bibliotek ska förse synskadade och andra läshandikappade med litteratur. Ut- giften påverkas av bl.a. antalet funktionshindrade studenter som begär anpassad studielitteratur. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.9.51:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst . 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för utgifter för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är Tabell 3.19 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Skälen för regeringens förslag Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anledningen till att föreslaget bemyndigande överstiger utestående åtaganden är det finns en osäkerhet i beräkningen av utestående åtaganden. Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen redovisar resultaten av verksamheten i avsnitt 3.5.3. redovisar myndigheten en ökad efterfrågan på talböcker. Myndigheten räknar med att behöva producera fler timmar talböcker jämfört med budget och att utlåningen av talbokskopior kommer att öka genom enskild nedladdning. bedöms utgifter för produktion av studielitteratur minska något i förhållande till budget . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om under anslaget 1:5 Bidrag 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 till vissa studiesociala ändamål för . Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 320 037 tkr prisnivå. 3Motsvarar 319 186 tkr prisnivå. Anslaget används för CSN:s förvaltningskostnader. Regeringen redovisar resultaten av verksamheten under avsnitt 3.5.8 och bedömer att verksamheten även fortsättningsvis ska bedrivas i samma omfattning. De föreslagna förändringarna av studiemedel finansieras delvis genom höjda avgifter för låntagare och för återbetalare med betalningspåminnelse. Avgiftshöjningen förväntas ge ökade inkomster på . ska avgiftsintäkterna bidra till verksamhetens finansiering. Anslaget föreslås därför minskas med , samma belopp som den förväntade avgiftsökningen. Med anledning av beslutade satsning på utbildning i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183) bedöms anslaget öka med 2010 och beräknas öka med lika mycket 2011. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Den samlade utestående skulden för studielån tagna i var vid utgången av 2008. bedöms nettoupplåningen bli . Avskrivningar och konvertering av äldre lån till lån upptagna i bedöms uppgå till 342 respektive . Regeringens förslag: får lån tas upp i för studielån intill ett belopp om 164 . Skälen för regeringens förslag Den totala skulden för studielån hos beräknas uppgå till cirka vid utgången av 2009 för studielån tagna efter 1988. beräknas nettoupplåningen till , avskrivningar till och konvertering av äldre lån till lån upptagna i till . Det totala lånebehovet bedöms därmed bli cirka 164 . 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 12 992 tkr prisnivå. 3Motsvarar 12 992 tkr prisnivå.