prop · GX0355 · 2009-12-01 00:00:00 — kvalitet ska öka i den statliga förvaltningen, - uppmärksamma möjligheterna att utbilda relevant personal inom den Prop. 2009/10:55 statliga förvaltningen om det civila samhällets förutsättningar och -verka för att statliga myndigheter följer upp och utvärderar även insatser som genomförs av det civila samhället inom och hälso- och sjukvården, samt att -verka för att kvalitetsindikatorer utvecklas som mäter vad det civila samhället utför inom och hälso- och sjukvårdens områden. 8.3.2Regeringens handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag Regeringens bedömning: En handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag utarbetas i . Regeringen planerar att fatta beslut om handlingsplanen . Utredningens bedömning: har inte behandlat denna fråga, som inte heller omfattades av utredningens direktiv. Bedömning i utkastet till proposition: Den bedömning som gjordes i utkastet till proposition var densamma som den som görs . Remissinstanser som lämnat yttranden på utkastet till proposition: Yttrandena har mer generellt berört frågor om social ekonomi, sociala företag och ekonomisk verksamhet, såsom beskrivits i avsnitt 8.3.1. Skälen för regeringens bedömning: De sociala företagen har i och andra europeiska länder visat en god förmåga att skapa och erbjuda arbete för människor som står långt från arbetsmarknaden. En av regeringens viktigaste uppgifter är att bryta det utanförskap som präglar många människors liv. För samhället är investeringen i ett socialt företag inte bara en investering i egenmakt, livskvalitet och hälsa för individen, utan också samhällsekonomiskt lönsam. Regeringen vill därför underlätta för fler och växande sociala företag. I syfte att underlätta för fler och växande sociala företag planerar regeringen att besluta om en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag avseende perioden . Med arbetsintegrerande sociala företag avses sociala företag som driver näringsverksamhet med över- gripande ändamål att integrera människor, som har stora svårigheter att få och behålla ett arbete, i arbetsliv och samhälle. Utgångspunkten för handlingsplanen är att det finns hinder för att de sociala företagen ska kunna bli fler och växa så mycket som är önskvärt. Dessa hinder identifierades genom det programförslag som (nuvarande ) utarbetade i samverkan med Arbetsmarknads- styrelsen, och (se ovan under 8.2.7). Mot denna bakgrund utarbetas en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag i . Regeringen planerar att fatta beslut om handlingsplanen . Delaktighet, jämställdhet och mångfald för i sitt betänkande en förhållandevis utförlig diskussion om skillnader mellan olika delar av befolkningen vad avser deltagande i det civila samhället. Frågor om ungas deltagande, del- tagande av personer med utländsk bakgrund, frågor om jämställdhet och om sambandet mellan socioekonomiska faktorer och ideellt engagemang belyses. Utredningens genomgång av dessa förhållanden återges i stora drag i avsnitt 9.2 nedan. På dessa områden lämnar emellertid utredningen inga förslag, med undantag för att den föreslår att statsbidrag till det civila samhällets organisationer ska kopplas till ett villkor om att bidragsmottagande organisationer ska ha ett syfte som är förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle. Detta förslag diskuteras i avsnitt 10.5 om strukturella villkor för statliga bidrag. Mot bakgrund av de förhållanden utredningen belyser, frågornas bety- delse samt de många synpunkter som det civila samhällets organisationer framfört på detta område, anser regeringen att det är angeläget att frågor om delaktighet och mångfald behandlas också inom ramen för den proposition som ska ligga till grund för politikens utveckling framöver, även om utredningen inte presenterat några förslag. Med mångfald avses här att alla människor välkomnas och att deras olika insatser i form av arbete, idéer, initiativ m.m. tillvaratas oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Mångfald förutsätter således att principerna om jämställdhet och icke-diskrimi- nering respekteras. Frågor som aktualiseras inom eller med anknytning till detta område är hur det civila samhällets organisationer kan nå nya grupper (avsnitt 9.3), hur de kan bidra ytterligare till att personer som invandrat till känner delaktighet i samhället (avsnitt 9.4) samt hur organisationerna kan arbeta för mångfald och jämställdhet och mot diskriminering inom den egna verksamheten (avsnitt 9.5). Det är viktigt att understryka att sådana överväganden inte ska ses som ett ifrågasättande av det arbete som det civila samhällets organisationer redan bedriver med dessa frågor. Diskussionen om hur staten kan stimulera och lyfta fram detta arbete ska ses som ett erkännande av det civila samhällets centrala roll i samhället samt av dess potential att bidra till utvecklingen, såväl för enskilda människor som för samhället i stort. Flera av de organisationer inom civilsamhället som lämnat remissvar anser att tydligare borde ha behandlat frågor om mångfald, jämställdhet och diskriminering samt att dessa frågor bör ses som viktiga för folkrörelsepolitiken. Rörelsefolkhögskolornas intresse- organisation () framför att borde ha resonerat om folkrörelsepolitikens möjligheter att bidra till såväl jämställdhet som integration och efterlyser konkreta förslag på dessa områden. finns det en väldokumenterad ojämställdhet och brist på mångfald inom Alla aspekter av mångfald, vilka i stort sett sammanfaller med diskrimineringsgrunderna, ingår i demokratibegreppet och måste därför analyseras inom folkrörelsepolitiken, framhåller . , transexuellas och bisexuellas rättig- heter (RFSL) framför i sitt remissyttrande att homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer) med stor säkerhet är underrepresen- terade på förtroendeposter inom föreningslivet och att detta kan antas bero på föreningslivets heteronormativitet samt diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. RFSL framför att föreningslivet, liksom samhället i stort, följer en heteronormativ struktur och norm där människor antas vara heterosexuella och verksamheten är utformad därefter. Inom eller i anslutning till det civila samhällets organisationer bildas ofta särskilda hbt-föreningar som en motreaktion på att hbt- personer inte känner sig välkomna eller hemma i det allmänna föreningslivet, menar RFSL. Organisationen anser att det är viktigt att genom forskning öka kunskapen om de diskriminerande strukturer och normer som skapar detta sociala utanförskap för hbt-personer. Enligt borde folkrörelsepolitikens förhållande till integrationspolitiken och det mångkulturella samhället ha fått en betydligt bredare belysning av utredningen. noterar dock att den svaga representationen av utlandsfödda i beslutsfattande ställning i traditionella folkrörelser omnämns i betänkandet. Folkhög- skolor och studieförbund bör själva framstå som mångkulturella före- bilder, anser . () framhåller att rasism och diskriminering är ett etablerat mönster i samhället som präglar bl.a. det politiska deltagandet. CMR anser att folkrörelser bör värna om alla människors lika värde eftersom de har en demokratiuppfostrande uppgift. CMR finner att det är anmärkningsvärt att utredaren inte föreslagit att staten i sin bidragsgivning ska ställa krav på att folkrörelser aktivt arbetar mot diskriminering och för ökad deltagande, delaktighet och mångfald. Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS) menar att kravet på ett aktivt arbete mot alla former av diskriminering redan ingår i de villkor som vanligen ställs för statligt stöd till föreningslivet, nämligen att bidragsmottagande organisationer ska ha en demokratisk uppbyggnad och följa demokratiska värderingar och demokratins idéer, liksom lagstiftningen. Att jämställdhetsaspekter genomsyrar organisationernas inre arbete ser som en viktig del av det utvecklingsarbete som alla livs- kraftiga organisationer måste bedriva. instämmer i ut- redarens mening att jämställdhet inte kan kommenderas fram i före- ningslivet då det i hög grad är attitydförändringar som behövs. Men det räcker inte med enbart attitydförändringar. Genom en viss styrning via bidragsgivning och rapporteringssystem kan också reella förändringar stimuleras, menar . Våra Gårdar framhåller att jämställdhetsarbetet är en viktig fråga och konstaterar att den egna organisationens lokala fastighetsstyrelser uppvisar en stark överrepresentation av män. Våra Gårdar påpekar att organisationen bedriver ett långsiktigt processarbete som inriktar sig på såväl jämställdhet som föryngring av styrelserna. Forum för frivilligt socialt arbete, Hela Människan, Sociala Missionen Prop. 2009/10:55 och konstaterar att bl.a. behovet av för- yngring, den politiska integrationen och jämställdhetsfrågan är centrala utmaningar för det civila samhällets organisationer. Organisationerna delar utredarens beskrivning av dessa problem och framhåller att det civila samhällets organisationer har ett stort ansvar att själva bedriva utvecklings- och förändringsarbete. Om detta inte sker riskerar förtroen- det för organisationerna att minska kraftigt. I yttrandet efterfrågas ett uppföljningssystem med oberoende granskningar och återkopplings- konferenser med fokus på effekter och sakfrågor snarare än enskilda projekt och organisationer. I sammanhanget kan även nämnas att i sitt betänkande, som lämnades (SOU 2009:16), betonar det civila samhällets roll för integrationen i samhället. Vid sidan av arbets- livets betydelse för integration har även fritidens aktiviteter och mellan- mänskliga kontakter stor betydelse för integrationen i ett samhälles sociala gemenskap. Kontakter är ofta viktiga för att komma in på arbetsmarknaden, och de har därtill en stor demokratisk betydelse, menar utredningen. anser att ett aktivare civilsamhälle på kulturområdet har mycket att tillföra också till integrationsfrågorna och integrationspolitiken. förutsätter detta också att de grupper som låses in i utanförskap inkluderas i det civila samhället. Kultur- utredningen anser att det därför är väsentligt att staten i sitt stöd till det civila samhället prioriterar arbete som syftar till en bättre representation, liksom att stöd lämnas till nya föreningar och nya aktiviteter i andra former samt för kontakterna mellan dessa och de redan etablerade organisationerna. Inte minst arbetet för en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap skulle kunna gynnas av ett förstärkt civilt samhälle i dessa områden, framför . Utredningen anser att det är viktigt att samla och sprida goda exempel på metoder och strukturer för att uppnå sådana resultat. Bedömning i utkastet till proposition Den bedömning som gjordes i utkastet till proposition var densamma som den som görs här, med den skillnaden att de åtgärder som redovisas i avsnitt 9 har utökats och breddats i vissa avseenden, såsom beskrivs närmare i avsnitt 9.3.4, 9.4.3 och 9.5.3. Vidare har den rubrik som användes i utkastet, Den ideella sektorn som arena för mångfald och integration, nu ändrats till Delaktighet, jämställdhet och mångfald. Remissinstanser som lämnat yttranden på utkastet till proposition I utkastet till proposition var rubriken på detta kapitel Den ideella sektorns betydelse för mångfald och integration. Till följd av att flera organisationer invände mot att begreppen integration och mångfald användes tillsammans har avsnittet nu i stället fått rubriken , jämställdhet och mångfald. De synpunkter som framfördes var i korthet följande. Civilsamhällets organisationer i samverkan (Civos) vill uttrycka sitt starka stöd för synen att civilsamhällets organisationer har ett stort ansvar som arena för mångfald och inkludering i samhället. Civos anser dock att begreppen mångfald och integration är motsatspar samt att begreppens användning och innebörd bör förtydligas. Den planerade åtgärden engagemangsguider (avsnitt 9.3.4) bör breddas till att mer allmänt nå nya grupper genom olika metoder. Organisationerna bör också själva kunna utveckla sina metoder, menar . Denna synpunkt framförs också av , som även betonar behovet av åtgärder mer generellt. 5i12-rörelsen nämner att det finns en kunskapsbank om området diskriminering och rasism, . Organisa- tionen menar att det är nödvändigt med utbildningsinsatser inom det civila samhället för att höja kunskapen om exkluderande mekanismer. , och anser att begreppen mångfald och integration behöver förtydligas. Integrations- frågorna berör inte minst delaktigheten i civilsamhället. Fritidsodlingens framför att koloniföreningarna skulle kunna ha en viktig roll i integrationen. Kontaktnätet menar att det är viktigt att den mångfald av organisationsformer som finns inom amatörkulturen bereds plats, vilket också infattar att det ska finnas plats för generations- övergripande verksamhet. för Ungdomsorganisa- tioner (LSU) anser att det är positivt att det lyfts fram att mycket talar för att ungas engagemang delvis tar sig andra former snarare än att det minskar. LSU menar att det behövs mer kunskap om ungas organisering och engagemang för att en verkligt god analys ska kunna göras. LSU välkomnar satsningen på engagemangsguider men anser att den är för snävt utformad. Ideella föreningars () beskriver projekten och Föreningsvägledare. Den senare är en verksamhet som liknar den planerade satsningen på engagemangsguider och där kunskap och erfarenheter av denna typ av verksamhet därför finns. Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation () framför att det är självklart att en organisation ska kunna förklara hur den arbetar mot alla former av diskriminering för att få bidrag, som organisationernas självbestämmande och frihet ska respekteras. Nationellt Resurscentrum för kvinnor (NRC) framhåller att jämställdhetsbegreppet och mångfaldsbegreppet inte ska blandas ihop. för kvinnojourer och tjejjjourer i (ROKS) ser mycket positivt på att arbete för jämställdhet och icke-diskriminering behandlas men framför att det är viktigt att organisationer ska kunna organisera sig könsseparatistiskt när det finns ett legitimt syfte för detta utan att det bedöms som diskriminerande. Svenska Röda Korset (SRK) välkomnar utgångspunkten att överväga hur staten kan gynna organisa- tionernas arbete för mångfald och icke-diskriminering utan att ifrågasätta det viktiga arbete som redan bedrivs, liksom att staten bör bidra till organisationernas arbete för att sänka trösklar och undanröja hinder för att nå fler människor. Vidare anser SRK att förslaget om engagemangs- guider bör breddas till fler grupper och metoder. Kvinnolobby menar att uttrycket jämställdhet mellan kvinnor och män måste uttalas specifikt då det inte kan ersättas av begreppet mångfald. Jämställdhet mellan kvinnor och män kan inte heller begränsas till diskriminerings- frågor. anser att den roll som det civila samhällets organisationer har i arbetet för nyanlända invandrare kan stärkas ytter- Prop. 2009/10:55 ligare genom ett bättre utvecklat samarbete mellan ansvariga samhälls- aktörer och bostadsföretag. 9.2.1 Värdet av deltagande i det civila samhället Människor som lever i ägnar sig i hög grad åt ideella insatser. Enligt statistik från () är av männen och av kvinnorna i åldrarna medlem i någon förening (se även avsnitt 5.2). Om fackföreningarna undantas är av männen och av kvinnorna medlemmar. totala befolkningen deltar av männen och av kvinnorna aktivt i en förening. Medlemsantalen har sjunkit sedan och framåt, men engagemanget är fortfarande högt, särskilt om man beaktar att av männen och av kvinnorna i åldrarna gör frivilliga insatser, dvs. görs på frivillig grund, oavlönat eller mot ett symboliskt arvode, och på Vid en jämförelse med andra länder ligger bland de länder som har den högsta graden av ideellt engagemang. I avsnitt 6 har klargjorts att regeringens utgångspunkt är att det är eftersträvansvärt med en hög grad av ideellt deltagande bland Denna linje vilar på följande resonemang. forskaren är demokrati och ekonomisk tillväxt beroende av socialt kapital. Med socialt kapital menas i korthet den tillit som människor har för varandra. Det sociala kapitalet påverkas i sin tur positivt av om människor deltar i det civila samhällets organisationer (, Den fungerande demokratin, på svenska 1996). andra ord går teori ut på att samhällsutvecklingen påverkas positivt av om en stor andel av befolkningen deltar i det civila samhället. Om denna typ av deltagande ligger på en hög nivå, såsom är fallet i , har samhället en bättre fungerande demokrati, en högre ekonomisk tillväxt och en lägre brottslighet än samhällen med låg till- gång på socialt kapital, enligt denna teori. Naturligtvis är det svårt att avgöra vilka faktorer som bidrar till en viss utveckling i ett samhälle där en mängd faktorer samspelar i en komplex Teorin om det ideella engagemangets positiva påverkan på det sociala kapitalet och därmed samhällsutvecklingen har också ifrågasatts, bl.a. av professor . En invändning har varit att det inte främst är engagemanget i det civila samhällets organisationer, utan snarare att samhället har en låg grad av korruption och en stark välfärd, som ger upphov till känslor av tillit och därmed till ökat socialt kapital. menar att det visserligen är generellt accepterat att socialt kapital är en central tillgång för såväl individer som organisationer och samhällen, men att beläggen för att det verkligen skapas genom aktivitet i det civila samhällets organisationer saknas. hävdar att det i stället är människor som, redan av andra anledningar, litar mer på andra människor som går med i och är aktiva i det civila samhällets organisa- Vidare påpekar han att alla organisationer inte är bra för att skapa förtroende och tillit mellan människor i ett samhälle, eftersom det finns organisationer t.ex. rasistiska organisationer som har bildats för att skapa misstro- och misstänksamhet mellan människor. Ytterligare en invändning är att det är de offentliga myndigheterna som har störst betydelse för det sociala kapitalet. Det finns med andra ord inte ett helt klarlagt orsakssamband mellan deltagande i det civila samhällets organisationer och socialt kapital. Även om socialt kapital och en hög nivå av deltagande i det civila samhället ofta verkar sammanfalla behöver kopplingen inte gälla varje organisation eller organisationstyp. Det är också svårt att helt säkert säga vad som är orsak och vad som är verkan. finns det statistik som illustrerar att deltagande i det civila samhällets organisationer ofta sammanhänger med positiva faktorer i . Enligt en studie om frivilligt arbete (2006, se vidare avsnitt 9.2.2 nedan) samman- faller frivilligt arbete bland den svenska befolkningen statistiskt sett med en högre grad av tillit till andra människor, bättre själskattad hälsa och en högre grad av deltagande i riksdagsval än bland dem som inte utför fri- villigt arbete. Arbetet inom det civila samhället kan således sägas vara ett viktigt bidrag till skapandet av socialt kapital i det svenska samhället. Sambandet mellan frivilligt arbete och hälsa kartlades 2005 av och i rapporten och hälsa (Lundåsen, 2005). Rapporten visar på flera positiva samband mellan frivilligt arbete och hälsa. Även om det är svårt att avgöra riktningen på sambandet verkar socialt kapital ha en stor betydelse. Sambandet kan inte förklaras enbart av socioekonomiska skillnader mellan dem som arbetar frivilligt och de som inte gör det. Det frivilliga arbetet kvarstår som en förklaring till en bättre hälsa även när skillnader i socioekonomiska faktorer är beaktade. Människan är en social varelse och gemenskapen med andra är ett djupt mänskligt behov. Känsla av sammanhang, delaktighet och meningsfullhet är begrepp som ofta återkommer när det gäller förståelsen av varför vissa människor klarar påfrestningar bättre än andra. Hälsan i befolkningen påverkas av hur sociala relationer ser ut på samhällsnivå, på organisationsnivå och mellan människor i allmänhet, liksom på individnivå i relationerna till de närmaste. Sociala nätverk är en skydds- faktor av psykosocial natur som förstärker identitets- och självkänslan och därmed även den psykiska och fysiska hälsan. Studier visar att mellanmänskliga kontakter har stor betydelse för välbefinnandet, liksom för den totala dödligheten och hjärtkärldödligheten. demokrati har i hög grad byggts på folkrörelsetraditionen och det finns en bred politisk enighet kring en önskan att både tillvarata och utveckla denna tradition till att omfatta former som passar dagens människor. Vidare erbjuder det civila samhället många möjligheter för människor att mötas. Detta är en viktig resurs i ett samhälle som blir alltmer heterogent och som tar emot många människor från andra länder. De som kommit till har ofta behov av att bygga upp nya nätverk. Många vill hitta ställen där de kan utöva sina intressen, lära känna nya människor och kanske driva sina åsikter. Det är rimligt att anta att människor som isolerar sig från varandra också känner större misstänksamhet och främlingskap. Regeringens uppfattning är att det civila samhället därför har en mycket betydelsefull roll att spela när det gäller mottagandet av dem som anlänt från andra länder. Regeringen har inlett en dialog med idéburna organisationer som arbetar med dessa frågor samt med Kommuner och Landsting. Denna dialog beskrivs nedan i avsnitt 9.4.2. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att det är en målsättning för politiken för det civila samhället att befolkningens engagemang ska ligga på en hög nivå för befolkningen generellt sett. Såsom kommer att beskrivas nedan finns det skillnader i ideellt deltagande mellan olika delar av befolkningen. Sådana skillnader behöver inte vara problema- tiska. Människor måste kunna gå in och ut ur ideellt engagemang eller avstå helt, beroende på sin livssituation, utan att det behöver bli föremål för analys och politiska åtgärder. Om det emellertid är så att nivån på det ideella engagemanget typiskt sett sammanfaller med faktorer som utbildningsnivå, sysselsättning, etniskt ursprung, kön, ålder eller andra omständigheter på ett sätt som verkar tyda på att förutsättningarna att delta är ojämlika mellan olika delar av befolkningen, så behöver dessa förhållanden studeras och diskuteras närmare. Det är mycket viktigt att förutsättningarna att delta och vara aktiv inom det civila samhället är så jämlika som möjligt. Nedan diskuteras därför några aspekter på ojämlikt deltagande inom det civila samhället. 9.2.2Skillnader i ideellt deltagande sammanfaller med socioekonomiska faktorer Skillnader i ideellt deltagande mellan olika delar av befolkningen sammanfaller framför allt med skillnader vad gäller socioekonomisk situation. På grundval av vad som sagts ovan om samband mellan delta- gande i det civila samhället och en rad positiva faktorer, skulle det kunna antas att den som står utanför arbetsmarknaden eller är delvis isolerad från samhället på andra sätt skulle söka kompensera detta genom att använda det civila samhället som en kontaktyta för att etablera sig i samhället. Forskning tyder dock på att detta inte sker i någon högre utsträckning. fick i uppdrag av regeringen att undersöka vad som utmärker den del av befolkningen som inte arbetar frivilligt, inte ingår i sociala nätverk och inte heller utför informella insatser åt släkt och vänner. Med frivilligt arbete avses i studien arbete och insatser som utförs på frivillig grund, oavlönat eller mot ett symboliskt arvode, och . Med socialt nätverk menas en grupp personer som träffas regelbundet för ett visst syfte utan att det för den skull är fråga om en förening. Huvudresultaten presenterades i studien ensam En studie av människor som inte deltar i föreningslivet (IJ/2007/176/D). Av studien framgår följande. -av befolkningen () utför inte frivilligt arbete. Denna andel är lika stor för män och kvinnor. -Inkomst är den mest betydelsefulla faktorn den som tjänar mer är också mer aktiv genom frivilligt arbete.