prop · GX0340 · 2009-10-23 00:00:00 — Avsändaren ska arkivera en kopia av ersättningsdokumentet till stöd för sin bok- föring. Om mottagningsrapporten inte kan lämnas via EMCS inom den tids- frist som anges på grund av att det datoriserade systemet inte är tillgäng- ligt, ska mottagaren lämna ett pappersdokument med motsvarande upp- gifter, och intyga att flyttningen har avslutats, till den behöriga myndig- heten i destinationsmedlemsstaten (artikel 27). Motsvarande gäller om mottagningsrapporten inte kan lämnas i EMCS för att systemet har legat nere och ett elektroniskt administrativt dokument därför inte har kunnat upprättas och sändas via EMCS. Den behöriga myndigheten i destinationsstaten ska skicka en kopia av pappersdokument till behörig myndighet i avsändarmedlemsstaten. Myndigheten i avsändarstaten ska lämna en kopia av pappersdokumentet till avsändaren, eller på annat sätt hålla det tillgängligt för denne. Detta gäller inte när en mottagningsrapport inom kan lämnas in via EMCS. När det datoriserade systemet åter blir tillgängligt i destinationsmed- lemsstaten eller, ett elektroniskt administrativt dokument har kunnat upp- rättas i EMCS, ska mottagaren lämna in en mottagningsrapport i EMCS (artikel 27.2). Det ovan sagda gäller på motsvarande sätt om en exportrapport inte kan upprättas på grund av att EMCS inte är eller inte har varit tillgängligt i exportmedlemsstaten. Det åligger då den behöriga myndigheten i exportmedlemsstaten att till de behöriga myndigheterna i avsändarmed- lemsstaten lämna ett pappersdokument innehållande samma uppgifter som exportrapporten och en försäkran om att flyttningen har avslutats. Det är då den behöriga myndigheten i avsändarmedlemsstaten som ska vidarebefordra en kopia av det pappersdokument till avsändaren eller hålla det tillgängligt för denne. Även i dessa fall ska rapporten lämnas i EMCS när systemet åter blir tillgängligt. Närmare föreskrifter om reservsystemet finns i artikel 8 i ovan nämnda kommissionsförordning 684/2009. 5.2.3Det tekniska genomförandet av EMCS i ansvarar för det tekniska genomförandet av EMCS i . De tekniska lösningarna ska på ett säkert och korrekt sätt kunna hantera överföringen av elektroniska dokument mellan olika aktörer, mellan aktörer och behöriga myndigheter och mellan behöriga myndig- heter i medlemsländerna. Arbetet sker i nära samarbete med kommis- sionen och övriga medlemsländer. Enskilda aktörer medverkar i arbetet i huvudsak i samband med olika funktionstester. Arbetet med det tekniska genomförandet sker i ljuset av att systemet ska innebära en så låg admi- nistrativ börda som möjligt för de enskilda aktörerna. kom- mer att tillhandahålla tekniskt stöd för att upprätta elektroniska admini- strativa dokument, mottagningsrapporter och exportrapporter. De en- skilda aktörerna kommer att kunna dra viss nytta av att dokumenthanter- ingen sker elektroniskt. Uppgifterna i dokumenten kan t.ex. återan- vändas, vilket bör vara arbetsbesparande för dem som regelbundet flyttar varor. För att identifiera aktörerna och garantera säkerheten vid den elektron- iska dokumenthaneringen, kommer de som ska sända dokument via EMCS att ha ett elektroniskt certifikat. Detta certifikat är länkat till den Prop. 2009/10:40 aktör, godkänd upplagshavare eller registrerad avsändare, som personen En del av aktörerna kommer att använda elektroniska organisationscertifikat. I de fallen förutsätts att aktören håller ordning på och antecknar vilka personer i dennes organisation som har avsänt eller tagit emot varor med användning av organisationscertifikatet. Rent tekniskt kommer aktörerna att kunna använda EMCS antingen med en e-tjänst via , eller genom en egen teknisk applikation och maskinell uppkoppling mot EMCS via . An- vändningen av egen teknisk applikation via förutsätter av säkerhetsskäl att accepterar applikationen innan den tas i bruk. Kostnaderna för utveckling av den svenska delen av EMCS exklusive kostnader för anslutna näringsidkare, beräknades av 2003 till ca . Denna del av finansieringen har behandlats i sedvanlig budgetprocess. Enligt rådets förordning (EG) nr 2073/2004 av om administrativt samarbete i fråga om punktskatter ska varje medlems- stat ha en databas som omfattar bl.a. ett register över personer som är godkända upplagshavare eller registrerade varumottagare samt godkända Syftet med detta register, det s.k. (System for the Exchange of ), är att tillhandahålla skattskyldiga och behörig myndighet i eller ett annat uppgifter om god- kännanden och registreringar, vilket är en förutsättning för att systemet med flyttningar av skattepliktiga varor under skatteuppskov ska fungera. För del hanteras av . länder finns motsvarande register. De formella förutsättningarna för att föra finns för svensk del i lagen (2001:181) och förordningen (2001:588) om behand- ling av uppgifter i beskattningsverksamhet. lag ska ha en databas (beskattningsdatabasen) som inne- håller de uppgifter behöver för beskattningsverksamheten (1 kap. 1 §). ingår i denna databas. att i beskattningsdatabasen ska behandlas de uppgifter som anges i rådets förordning 2073/2004 (3 §). Dessa uppgifter krävs för att ska kunna medverka i det informationsutbyte som krävs för en fungerande I ska behandlas uppgift om bl.a. den registrerades namn, punktskattenummer och adress, skatteupplagens registreringsnummer och adress samt vilken kategori av varor som den registrerade får ta emot eller som får lagras på skatteupplaget (artikel 22 i förordning 2073/2004). tilldelas såväl godkända upplags- havare som registrerade varumottagare punktskattenummer. lagras i den och överförs till det EG- Dessutom innehåller de nationella SEED- registren uppgifter som har inhämtats från de andra . I anslutning till finns ett system för att tidigt varna Prop. 2009/10:40 myndigheterna om vissa transporter. System) innebär att ledsagardokument ska skickas från avsändaren av produkterna till en behörig myndighet i avsändarens hemland. Efter risk- analys ska dokumenten sedan skickas vidare till en behörig myndighet i mottagarlandet, t.ex. på elektronisk väg. Detta kontrollsystem kommer inte att behövas när EMCS införs. EMCS ska vara kopplat till . Det innebär att uppgifter om godkända upplagshavare, skatteupplag, registrerade varumottagare, till- fälligt registrerade varumottagare och registrerade avsändare kommer att hämtas från till EMCS. Det punktskattenummer varje aktör tilldelas i samband med godkännandet kommer att vara av central betydelse för att korrekta uppgifter ska överföras. I är det som tilldelar punktskattenummer. I praktiken kommer det att gå till på så sätt att när avsändaren av varor, dvs. en godkänd upplagshavare eller registrerad avsändare, upprättar ett elektroniskt administrativt dokument fyller denne i mottagarens punkt- skattenummer. Punktskattenumret kommer sedan automatiskt via EMCS att matchas mot mottagarens namn och adress i och häm- tas in till det elektroniska administrativa dokument avsändaren upprättar. För att uppskovsförfarandet ska fungera krävs att den plats som god- känts som skattupplag registreras i . Detta föreskrivs i artikel 22.1 i rådets förordning 2073/2004/EG om admi- nistrativts samarbetet. EMCS genomförs i de svenska lagarna Regeringens förslag: Bestämmelser om det datoriserade systemet (EMCS) och den elektroniska dokumenthanteringen ska införas i lagarna (1994:1563) om tobaksskatt, (1994:1564) om alkoholskatt och (1994:1776) om skatt på energi. Det införs därmed bestämmelser om att avsändare och mottagare vid mellanstatliga varuflyttningar ska an- vända det elektroniska dokumenthanteringssystem som skapats med skyldigheter att elektroniskt kontrollera doku- menten via EMCS och tilldela dokumenten administrativa referens- koder ska också lagregleras. Även regler om avsändarens skyldighet att se till att referenskoden medföljer varorna under flyttningen ska in- föras i lagarna. Föreskrifter om reservsystemet med pappersdokument EMCS ska inte tillämpas när varor flyttas mellan aktörer i . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig, utom , är positiva till eller har inget att erinra mot förslaget. rätten i anför att det är viktigt att ambitions- nivå vad gäller uppdateringen av är så hög som görs gällande i promemorian. Länsrätten har haft mål där frågan om uppgifter i har varit av central betydelse för skattefrågan i målet. Det är således viktigt att seriösa skattskyldiga på ett enkelt sätt kan få uppgifter ur . , som finner att förslagen i flera avseenden innebär förbättringar av den svenska lagstiftningen, anser dock att EMCS ska tillämpas även vid nationella flyttningar. Svenska () och anför att det är viktigt att nationella flyttningar inte omfattas av EMCS. De anför att den administrativa bördan för företagen kan reduceras om dessa flyttningar hålls utanför EMCS. SPI påpekar också att den mycket stora mängden bränsleflyttningar medför att EMCS applicerat på nationella flyttningar skulle innebära ökad sårbarhet i logistiksystemet för bränsleförsörjning. SPI ifrågasätter om myndigheten vid användning av reservsystemet ska lämna ett godkännande innan flyttningen får påbörjas. SPI framhåller vidare att det är viktigt att det är definierat hur skatteverket ska in- formeras på annat sätt och att rutiner måste finnas som ger avsändaren möjlighet att informera med bindande verkan även i de fall när inte har möjlighet att bekräfta mottagandet. ifrågasätter om den från administrativ synpunkt bästa lösningen för att införa direktivet valts och kan därför inte tillstyrka förslaget. Skälen för regeringens förslag: Cirkulationsdirektivets grund- läggande bestämmelser om hanteringen av ledsagardokument har sedan det svenska medlemskapet i EG varit införda i lagarna om tobaksskatt (LTS), alkoholskatt (LAS) och skatt på energi (LSE) (se artiklarna 18 och 19 i cirkulationsdirektivet jämfört med 23 och 23 a §§ LTS, 22 och 22 a §§ LAS samt 6 kap. 3 och 4 §§ LSE). I bestämmelserna föreskrivs i vilka situationer upplagshavare ska upprätta ledsagardokument samt hur upplagshavare och varumottagare vid mottagande av varor ska förfara med returexemplaret av dokument. Mer detaljerade regler om hantering- en av dokumenten, både avseende enskilda aktörer samt och , föreskrivs i förordningarna (1994:1613) om tobaksskatt, (1994:1614) om alkoholskatt och (1994:1784) om skatt på energi. Som beskrivits ovan har genom det nya punktskattedirektivet skapats en rättslig grund för att införa ett datoriserat system, EMCS, för hanter- ing av ledsagardokument. Systemet syftar till att underlätta kontroller av förflyttningar av punkskattepliktiga varor inom gemenskapen och att för- enkla för handeln. Det övergripande syftet är att säkerställa uttag av punktskatt i rätt land . Den elektroniska dokumenthanter- ingen i EMCS ersätter systemet med ledsagardokument i pappersform. Punktskattedirektivets grundläggande regler om EMCS föreslås mot denna bakgrund genomföras i LTS, LAS och LSE. I nämnda lagar föreslås således regler om avsändande, mottagande, kontroll, registrering, vidarebefordran och övrig hantering av elektron- iska dokument i det datoriserade systemet. Även bestämmelser om skyldigheter att kontrollera dokumenten elektroniskt via EMCS och att tilldela dokumentet en administrativ referenskod samt skyldigheten för avsändare att se till att varorna under förflyttningen åtföljs av denna kod lagregleras. Dessa bestämmelser är grundläggande för att det mellanstatliga uppskovsförfarandet med dokumenthantering i EMCS ska fungera. Eftersom en mellanstatlig uppskovsflyttning, när EMCS inte är tillgängligt, inte får påbörjas utan att punktskattedirektivets regler om ersättningsdokument iakttagits, är även dessa regler av grund- läggande karaktär och bör genomföras i lag. I detta sammanhang förtjänar att upprepas att punktskattedirektivet innebär att det skapas ett datoriserade system och elektroniska dokument som är utformade på i samma sätt i alla medlemsländer, och för samtliga aktörer, avseende mellanstatliga flyttningar. Genom EMCS kommer be- rörda aktörer och behöriga myndigheter att kunna utbyta dokument och information på en gemensam plattform för dokumenthantering. För att systemet ska fungera är det, vilket understrukits av Länsrätten i , betydelsefullt att en hög tilltro till systemet skapas. Vidare är det av grundläggande betydelse för rättssäkerheten att systemvården håller hög ambitionsnivå. God funktionalitet innebär också att dokumenten kommer att kunna hanteras med den snabbhet och säkerhet som efterfrågats av Direktivet ger ingen möjlighet att utforma systemet olika för olika typer av aktörer. Det system med pappersblanketter som ersätts av EMCS är även det utformat på samma sätt i hela EG och för samliga be- rörda aktörer. Det är således inte möjligt för en medlemsstat att välja administrativ lösning på så sätt som efterfrågas av . Däremot ger punktskattedirektivet medlemsstaterna möjlighet att införa förenklade förfaranden för uppskovsflyttningar som sker enbart på deras eget territorium (artikel 30). Möjligheten till förenklade förfar- anden inkluderar möjligheten att frångå kravet på elektronisk över- vakning av sådana flyttningar. Det innebär bl.a. att medlemsstaterna kan föreskriva att EMCS inte ska tillämpas avseende nationella flyttningar. Punktskattedirektivet överensstämmer i detta avseende med cirkula- tionsdirektivets möjligheter att på nationella nivå göra undantag från kravet på ledsagardokument, vilket gjort. Bakgrunden till att direktivet ger medlemsstaterna möjlighet att införa förenklade förfar- anden avseende nationella uppskovsflyttningar är att så länge varan flyt- tas endast på en stats territorium är beskattningen en nationell ange- lägenhet. Som konstaterades redan i promemorian är antalet flyttningar av punktskattepliktiga varor som sker enbart på svenskt territorium avsevärt många fler än de flyttningar som sker från, till eller via . Då EMCS innebär en betydande förändring av förfarandet anser regeringen att det är rimligt att avvakta erfarenheterna av systemet innan ställning tas till om svenska nationella flyttningar bör omfattas. Regeringen delar således promemorias uppfattning att möjligheten till förenklade förfaranden för nationella flyttningar bör användas och föreslår att bestämmelserna utformas på det sättet. Varuflyttningar enligt punktskattedirektivets uppskovsförfarande, som sker helt på svenskt territorium och där destinationsorten är belägen i ska således inte omfattas av dokumenthanteringen i EMCS (övriga bestämmelser om uppskovsförfarandet ska dock gälla). EMCS ska således inte tillämpas t.ex. vid flyttningar mellan skatteupplag eller mellan ett skatteupplag och en direkt leveransplats som båda är belägna på svenskt territorium. Inte heller vid flyttningar som påbörjas vid en importplats som är belägen på svenskt territorium och som avslutas på en destinationsort på svenskt territorium. Däremot ska EMCS tillämpas vid flyttningar från ett skatteupplag, eller en importplats, i till en exportplats eftersom slutdestinationen i dessa fall inte är belägen på svenskt territorium. Regleringen kommer därmed att med avseende på nationella flyttningar att motsvara nuvarande bestämmelse om när ledsagardokument ska, eller inte ska, upprättas. efterfrågar tydligare regler för vilka krav som ska gälla för nationella flyttningar under uppskovsförfarande om dessa flyttningar undantas från kravet på dokumenthantering i EMCS. Som anförs i promemorian kommer för nationella flyttningar liksom de generella regler som reglerar dokumentation gälla. Det innebär t.ex. att upp- lagshavare ska löpande bokföra affärshändelser och regelbundet in- ventera skatteupplag (10 a § LTS, 9 a § LAS och 4 kap. 3 a § LSE). Vidare ska den som är deklarationsskyldig i skälig omfattning genom räkenskaper, anteckningar eller på annat lämpligt sätt se till att det finns underlag för fullgörande av bl.a. deklarationsskyldighet samt för kontroll av beskattningen (14 kap. 2 § skattebetalningslagen [1997:483]). När erfarenheterna av dokumenthanteringen i EMCS närmare kan be- dömas, får frågan om nationell tillämpning övervägas på nytt. Punktskattedirektivet kompletteras med närmare regler om upp- rättandet av och innehållet i de elektroniska dokumenten i artikel 3 i kommissionens förordning 684/2009. Sådana förordningar gäller direkt i medlemsstaterna. Som framgått ovan föreskriver punktskattedirektivet även hur aktörer- na ska förfara med pappersdokument om EMCS inte är tillgängligt (reservsystemet). När det gäller användningen av reservsystemet gäller att det åligger avsändaren av varor att informera om flytt- ningen innan den påbörjas, artikel 26.1 i punktskattedirektivet. Regering- en föreslår att detta enligt huvudregeln görs genom att en kopia av pappersdokumentet lämnas till . För det fall avsändaren är förhindrad att informera genom att lämna en kopia av ett ersättningsdokument får avsändaren informera på annat sätt (se t.ex. förslaget i 23 a § LTS). SPI tar upp frågan om att invänta ett godkännande från . Direktivet föreskriver inte att något god- kännande eller annan bekräftelse från den behöriga myndigheten ska in- väntas för att flyttningen under uppskovsförfarande ska få påbörjas. Någon sådan regel föreslås därför inte. Enligt allmänna regler om bevis- börda följer emellertid att den som åberopar en omständighet har att bevisa denna. Mot den bakgrunden förefaller det rimligt att avsändare som informerat säkerställer erforderlig dokumentation om detta. Som framgått ovan innehåller punktskattedirektivet tämligen detalj- erade regler om hanteringen av såväl elektroniska dokument som reservsystemet. Direktivets grundläggande regler om dokumenten och de skyldigheter aktörerna måste iaktta för att varorna ska sändas under skatteuppskov införs, som ovan beskrivits, i LTS, LAS och LSE. När det gäller de bestämmelser i punktskattedirektivet som utgör hand- läggningsregler för myndigheterna, har de enligt regeringens bedömning karaktären av verkställighetsföreskrifter. Detsamma gäller administrativa bestämmelser om upprättande av elektroniska dokument och ersätt- ningsdokument på papper. Nämnda bestämmelser utgör sådana verkställighetsföreskrifter som enligt 8 kap. 13 § regeringsformen får meddelas av regeringen (om verkställighetsföreskrifter se t.ex. lagrådets Prop. 2009/10:40 yttrande i prop. 1999/2000:9, s. 105106). Att det är som ska tilldela punktskattenummer enligt rådets förordning 2073/2004/EG om administrativt samarbete bör också anges i förordningarna till LTS, LAS och LSE. Genom rådsbeslutet åligger det varje medlemsland att admini- strera den nationella delen av EMCS. För den behandling av uppgifter som därigenom kommer att göras, gäller samma regler som för be- handlingen av övriga beskattningsuppgifter och för . Den svenska delen av EMCS samt de uppgifter som kommer till och som ska behandlas av och inom ramen för kontroll och beskattning, kommer således att ingå som en del i beskatt- ningsdatabasen. Som framgått ovan ingår redan enligt gällande bestämmelser i beskattningsdatabasen. När det gäller frågor om förhållande till personuppgiftslagen (1998:204), ändamål med be- handlingen, personuppgiftsansvar, behandling av känsliga personupp- gifter, gallring, direktåtkomst, sökbegrepp, avgifter och enskildas rättig- heter gäller således lagen (2001:181) och förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Regeringen föreslår att en erinran om detta införs i anslutning till be- stämmelserna om det datoriserade systemet i LTS, LAS och LSE. Förslaget föranleder införande av fem nya paragrafer i vardera LTS, LAS och LSE. Paragraferna 22, 22 a, 23 a, 24 och 25 §§ i LTS, 21, 21 a, 22 a, 23 och24 §§ i LAS samt 6 kap. 2, 3 och 911 LSE. 6 Uppskovsförfarandet i punktskattedirektivet 6.1Något om den nuvarande regleringen Reglerna i cirkulationsdirektivet innebär i princip att punktskattepliktiga varor kan flyttas fritt mellan (dvs. utan gränskontroller), att beskattningskonsekvenserna skjuts upp till dess varorna lämnar upp- skovsförfarandet och att beskattningen sker i konsumtionslandet. Syftet med uppskovsordningen är att varorna, trots att de är skatte- pliktiga, ska kunna tillverkas, bearbetas, förvaras och förflyttas mellan medlemsstaterna utan att beskattningskonsekvenser inträder. Med andra ord inträder skattskyldighet först när varan avviker från denna ordning och blir tillgänglig för konsumtion. Beskattning ska då ske i den med- lemsstat detta äger rum. För att säkerställa att beskattningen sker i det där varan släpps för konsumtion, finns förfaranderegler i cirkulationsdirektivet. Dessa regler innebär i huvudsak att flyttning av skattepliktiga varor under skatteuppskov ska ske från ett skatteupplag till ett annat. De risker som är förknippade med sådan flyttning ska täckas av en säkerhet för punktskattens betalning. Säkerheten ska ställas av den av- sändande godkända upplagshavaren, vid behov solidariskt med trans- portören, och, efter medlemsstaternas bestämmande, mottagaren. Mottagaren av skattepliktiga varor som sänds från ett skatteupplag är dock inte alltid en godkänd upplagshavare. Mottagaren kan också vara en näringsidkare med eller utan punktskatteregistrering i ett annat . En förflyttning till en sådan mottagare utlöser skattskyldighet. Skatt ska betalas i mottagarlandet och mottagaren är skattskyldig. Vid förflyttning mellan medlemsstater av skattepliktiga varor, som om- fattas av uppskovsordningen, ska varorna åtföljas av ett ledsagardoku- ment som upprättas av avsändaren. Syftet med dokumentet är att under- lätta skattekontrollen och det samarbete mellan medlemsstaterna som är nödvändigt för en effektiv kontroll. Ledsagardokumentet ska upprättas i fyra exemplar, varav ett ska be- hållas av avsändaren och resten ska åtfölja varorna under transporten. Av de tre exemplar som åtföljt varorna ska ett exemplar behållas av mottagaren, ett återsändas till avsändaren och ett lämnas till behörig myndighet i destinationsmedlemsstaten. För cigaretter och spritdrycker med en alkoholhalt över 22 volymprocent ska dokumentet upprättas i fem exemplar. Avsändaren av varor ska i dessa fall sända in det femte exemplaret till den behöriga myndigheten i avsändarmedlemsstaten innan transporten påbörjas. Ledsagardokumentet är av grundläggande betydelse för ansvaret för skatten vid transporter mellan medlemsländerna. När varorna flyttats till en upplagshavare eller en varumottagare ska det exemplar av ledsagar- dokumentet som återsänds till avsändaren användas av denne för att fri- skriva sig från betalningsansvar för skatten. Den avsändande upp- lagshavarens skatteansvar är alltså beroende av att varorna har tagit emot enligt reglerna och att han får tillbaka ett undertecknat ledsagardoku- ment. Vad mottagaren därefter gör med varorna har däremot ingen be- tydelse för den avsändande upplagshavarens ansvar. En annan grundregel är att avvikelser från bestämmelserna om upp- skovsordningen innebär att varorna upphör att omfattas av ordningen, dvs. att de anses släppta för konsumtion. Detta innebär i sin tur att skatt- skyldighet inträder. Det finns särskilda bestämmelser för det fall en över- trädelse eller oegentlighet har begåtts i samband med en varuflyttning. I sådant fall ska skatten betalas i den medlemsstat där överträdelsen eller oegentligheten har begåtts och skatten ska betalas av den som har ställt säkerhet för skatten. Om det inte går att fastställa var överträdelsen eller oegentligheten har skett, ska den anses ha skett i den medlemsstat där fel- aktigheten konstaterades. I fall där inga varor når mottagaren, och det inte kan konstateras var överträdelsen eller oegentligheten ägde rum, ska dock beskattning alltid ske i avsändarlandet. Cirkulationsdirektivets förfaranderegler avseende uppskovsordningen har sedan det svenska medlemskapet i EG varit genomförda i lagarna (1994:1563) om tobaksskatt, (1994:1564) om alkoholskatt och (1994:1776) om skatt på energi. Anpassningar av de svenska bestämmelserna