prop · GX0333 · 2009-10-14 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:33 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att systemet med fastighetsavgift ska utvidgas så att det även omfattar fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde (dvs. hus för vilka värdet understiger ) och tomtmark för småhus som är bebyggd med småhus på ofri grund (exem- pelvis hus på tomt som arrenderas). För dem som bor i småhus som saknar byggnadsvärde kan den statliga fastighetsskatten bli betydligt högre än den fastighetsavgift som skulle ha tagits ut om ett värde hade fastställts för huset. Vad gäller tomtmark med ett småhus på ofri grund kan den sammanlagda fastighetsbeskattningen bli betydligt högre än den fastighetsavgift som skulle ha tagits ut om småhusets ägare i stället hade innehaft tomtmarken med tomträtt. Den ibland betydligt högre fastighets- skatten för de aktuella fastigheterna kan inte anses vara legitim och kan därmed skada förtroendet för skattesystemet. bör därför i stället omfattas av den lägre kommunala fastighetsavgiften. Fastighetsavgiften för småhus som saknar byggnadsvärde föreslås beräknas på samma sätt som för småhus med byggnadsvärde, dvs. den ordinarie fastighetsavgiften. Fastighetsavgiften för tomtmark som är bebyggd med småhus på ofri grund föreslås bli hälften av den ordinarie fastighetsavgiften per småhus, dock högst av markvärdet. För småhus på ofri grund, som omfattas av systemet med fastighetsavgift, föreslås fastighetsavgiften bli hälften av den ordinarie fastighetsavgiften per småhus, dock högst av I propositionen föreslås även vissa förändringar av reglerna om upp- skov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. föreslås att det särskilda tillägget vid återföring av preliminärt uppskov slopas och att en sådan återföring i stället ska omfattas av den generella räntebeläggningen av uppskovsbelopp. Begränsat skattskyldiga juridiska personer föreslås göras skattskyldiga för inkomster i form av återfört uppskovsbelopp samt räntebeläggningens schablonintäkt. Vidare föreslås en systematisk justering av beloppsgränsen för avdrag för uppskovs- belopp vid tvångsavyttring. För att finansiera de minskade skatteintäkter som förändringarna med- för föreslås att taket för uppskovsbelopp ska sänkas från 1 600 000 kro- nor till för avyttringar som sker eller . De ytterligare fastighetsavgiftsmedel som tillkommer genom utvidgningen av den kommunala fastighetsavgiftens omfattning föreslås tillföras kommunerna som statsbidragen minskas med ett belopp motsvarande beräknade tillkommande avgiftsmedel . Sammantaget bedöms de föreslagna åtgärderna därmed vara offentlig- finansiellt neutrala. Vidare föreslås i propositionen vissa ändringar av begreppen täktmark, skogsmark och skogsimpediment i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) ....................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om 2.3Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ..................................................................... 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1398) om 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1413) om utbetalning till kommuner av fastighetsavgiftsmedel Ärendet och dess beredning ........................................................... Värderingsenhet för småhus............................................ 4.2Kommunal fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt för småhus................................................ 4.3Överföring av fastighetsavgift till Återföring av uppskovsbelopp......................................... Räntebeläggning av uppskovsbelopp .............................. Begränsning av uppskovsbeloppets storlek..................... Särskilt tillägg vid preliminärt uppskov .......................... 4.8Beskattning av dödsbon efter begränsat Täktmark, skogsmark och skogsimpediment .................. 5 Utvidgning av den kommunala fastighetsavgiften......................... Behovet av en utvidgning................................................ 5.2Fastighetsavgift för tomtmark med småhus utan 5.3Fastighetsavgift för tomtmark som hör till småhus på ofri grund och fastighetsavgift för småhus på ofri 5.4Obebyggd tomtmark för småhus, småhus under uppförande och tomtmark för sådana byggnader ............ Överföring till kommunerna............................................ 6 Förändrade regler för uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad ...................................... 6.1Slopande av det särskilda tillägget vid återföring av 6.2Utvidgad skattskyldighet för återfört uppskovsbelopp och schablonintäkt ................................ 6.3Justering av beloppsgränsen för avdrag för uppskovsbelopp vid tvångsavyttring ............................... Ytterligare begränsning av möjligheten till uppskov....... 8.1Ändring av definitionen av täktmark och begreppen skogsmark och skogsimpediment .................................... yttrande över förslag till föreskrifter.......... Arrendators talerätt i fråga om fastighetstaxering............ Konsekvenser för enskilda ............................................... 9.4Konsekvenser för de allmänna Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) .............................. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om 10.3Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)...................................................................... 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:1398) om 10.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:1413) om utbetalning till kommuner av fastighetsavgiftsmedel Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Vissa Bilaga 2 Lagförslagen i promemorian Vissa fastighetsrättsliga Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser till promemorian Vissa fastighetsrättsliga skattefrågor .................................... Bilaga 4 Sammanfattning av hemställan om ändringar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152)................. Lagförslagen i hemställan om ändringar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152)................................... Förteckning över remissinstanser till hemställan om ändringar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) .......................................................................... Lagrådsremissens förslag till lagtext .................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 2.lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 3.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 4.lag om ändring i lagen (2007:1398) om fastighetsavgift, 5.lag om ändring i lagen (2007:1413) om utbetalning till kommuner av fastighetsavgiftsmedel 20082010. 2.1Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen (1979:1152)1 dels att 19 kap. 6 § ska upphöra att gälla, 1 kap. 5 §, 2 kap. 2 och 4 §§, 3 kap. 3 §, 4 kap. 5 och 8 §§, 6 kap. 10 §, 7 kap. 3 och 6 §§, 14 kap. 15 §§, 16 kap. 2 §, 22 kap. 5 §, 24 kap. 1 § och 32 kap. 1 §, till 14 kap. samt rubrikerna närmast före 14 kap. 1 och 4 §§ ska ha följande lydelse. Som ägare av fastighet Som ägare av fastighet ska i fall fall som avses nedan anses som avses nedan anses a) den som innehar fastighet med fideikommissrätt eller i annat fall utan vederlag besitter fastighet på grund av testamentariskt förordnande; b) den som innehar fastighet b) den som innehar fastighet med åborätt, tomträtt eller vatten- med åborätt, tomträtt eller vatten- fallsrätt samt den som eljest inne- fallsrätt samt den som annars har fastighet med ständig eller innehar fastighet med ständig eller Såsom innehavare av publikt boställe eller på lön anslagen jord skall anses den tjänsteinnehavare eller annan som författningsenligt äger nyttja fastigheten eller till- godonjuta dess avkastning. Skall avkastning utöver hus- behovet av skog på fastighet, som avses under b eller d, författnings- enligt helt eller delvis tillkomma allmän fond eller inrättning, är denna att anse såsom fastighetens innehavare, såvitt angår fastig- hetens värde av skogsmark med växande skog och markanlägg- ningar som används eller behövs för skogsbruk. Såsom innehavare av publikt boställe eller på lön anslagen jord ska anses den tjänsteinnehavare eller annan som författningsenligt har rätt att nyttja fastigheten eller få dess avkastning. Ska avkastning utöver husbeho- vet av skog på fastighet, som avses under b eller d, författningsenligt helt eller delvis tillkomma allmän fond eller inrättning, är denna att anse såsom fastighetens inne- havare, såvitt angår fastighetens värde av produktiv skogsmark med växande skog och markanlägg- ningar som används eller behövs för skogsbruk. 1Senaste lydelse av 19 kap. 6 § 2003:650. 2Senaste lydelse 1999:1247. Byggnader ska indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. Byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två Till sådan byggnad ska höra komplement- hus såsom garage, förråd och annan mindre byggnad. Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer ska tillhöra byggnadstypen småhus, om byggnaden ligger på fastighet med , betesmark, skogsmark eller skogsimpediment. Byggnad som hör till en tredimensionell fastighet eller ett tredimensionellt fastighetsutrymme kan inte utgöra småhus. Byggnader ska indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. Byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två Till sådan byggnad ska höra komplement- hus såsom garage, förråd och annan mindre byggnad. Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer ska tillhöra byggnadstypen småhus, om byggnaden ligger på fastighet med , betesmark, produktiv skogsmark eller skogligt impe- Byggnad som hör till en tredimensionell fastighet eller ett tredimensionellt fastighetsutrymme kan inte ska indelas i de ägoslag som anges i det följande. som är vattentäckt ska indelas endast om den är täktmark. Indelningen får inte påverkas av förekomsten av byggnad som ska rivas (saneringsbyggnad) 3Senaste lydelse 2009:105. 4Senaste lydelse 2009:105. eller av byggnad eller byggnader vars sammanlagda taxeringsvärde inte Prop. 2009/10:33 skulle uppgå till . för vilken täkttillstånd enligt 18 § natur- vårdslagen (1964:822), vattenlagen (1983:291) eller Med täkttillstånd ska jämställas Byggnad på täktområde för täktens utnyttjande hindrar inte att marken indelas som täkt- som är lämplig för virkesproduktion och som inte i väsentlig utsträckning används för annat ända- där det bör finnas skog till skydd mot sand- eller jordflykt eller mot att fjällgränsen flyttas som ligger helt eller i huvudsak outnyttjad ska dock inte anses som skogsmark, om den på grund av särskilda förhållanden inte bör tas i anspråk för ska anses lämplig för virkesproduktion, om den enligt vedertagna bedömningsgrunder kan producera i genomsnitt minst en kubikmeter virke per som inte är lämplig för virkesproduktion utan produktionshöjande åtgärder men som bär skog eller har förutsättningar att bära skog. ska indelas i de ägoslag som anges i det följande. som är vattentäckt ska indelas endast om den är täktmark. Indelningen får inte påverkas av förekomsten av byggnad som ska rivas (saneringsbyggnad) eller av byggnad eller byggnader vars sammanlagda taxeringsvärde inte skulle uppgå till . för vilken täkttillstånd enligt 9 kap. miljö- balken, förordningen (1998:899) om miljöfarlig verk- samhet och hälsoskydd eller lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet gäller. Med täkttillstånd ska jämställas pågående täkt. Från skatte- och avgiftsplikt ska undantas ekonomibyggnad, åker- mark, betesmark, produktiv skogs- mark, skogligt impediment och övrig mark samt markanläggning som hör till fastigheten, om denna till övervägande del används för nad på täktområde för täktens utnyttjande hindrar inte Prop. att marken indelas som täktmark. Skogsmark som enligt vedertagna bedömnings- grunder kan producera i genomsnitt minst en kubik- meter virke per hektar och år. Improduktiv skogsmark samt träd- och buskmark. Med improduktiv skogsmark avses skogsmark som inte är produktiv skogsmark. Med skogsmark samt träd- och buskmark avses detsamma som i 2 och 2 a §§ skogsvårdslagen (1979:429). 3 §5 Från skatte- och avgiftsplikt ska undantas ekonomibyggnad, åker- mark, betesmark, skogsmark, skogsimpediment och övrig mark samt markanläggning som hör till fastigheten, om denna till över- vägande del används för 1.sådan vård eller omsorgsverksamhet som bedrivs i vårdbyggnad 2.undervisning eller forskning som bedrivs vid sådan skola som nämns idefinitionen av skolbyggnad i 2 kap. 2 §. Taxeringsenhet ska omfatta byggnadstyper och ägoslag enligt en av följande kombinationer, om inte annat sägs i andra och tredje styckena, och ha en av följande beteckningar för typ av taxeringsenhet 7. ekonomibyggnad, , betesmark, skogsmark och skogs- impediment (lantbruksenhet) 7. ekonomibyggnad, , betesmark, produktiv skogsmark och skogligt impediment (lant- bruksenhet) 5Senaste lydelse 2007:1416. 6Senaste lydelse 2009:105. Småhus och tomtmark för sådan Småhus och tomtmark för sådan byggnad som ligger på fastighet byggnad som ligger på fastighet med , betesmark, skogs- med , betesmark, produk- mark eller skogsimpediment, ska tiv skogsmark eller skogligt impe- ingå i den lantbruksenhet som diment, ska ingå i den lantbruks- enhet som omfattar marken. Saneringsbyggnad och övrig mark kan ingå i samtliga taxeringsenheter under punkterna 18 i första stycket. Övrig mark ska i regel ingå i lant- bruksenhet. I annat fall ska övrig mark taxeras tillsammans med den tomtmark eller täktmark som ligger närmast. Har övrig mark stor omfatt- ning och saknar den samband med annan mark, som har samma ägare, ska den dock bilda en taxeringsenhet. Taxeringsenhet, som består av endast övrig mark, betecknas industrienhet, om den ligger till över- vägande del inom tätort, och lantbruksenhet, om den ligger till över- vägande del utanför sådan ort. Taxeringsenhet skall omfatta ekonomibyggnad, , betesmark, skogsmark, skogs- impediment eller övrig mark som ingår i en brukningsenhet. Taxeringsenhet ska omfatta ekonomibyggnad, , betesmark, produktiv skogsmark, skogligt impediment eller övrig mark som ingår i en bruknings- enhet. Vid taxeringen ska följande delvärden bestämmas. Skogsbruksvärde Skogsbruksvärde är värdet av taxeringsenhetens skogsmark med växande skog och markanlägg- ningar, som används eller behövs för skogsbruk. Skogsimpedimentsvärde Skogsimpedimentsvärde är vär- det av de skogsimpediment som hör till taxeringsenheten. Skogsbruksvärde Skogsbruksvärde är värdet av taxeringsenhetens produktiva skogsmark med växande skog och markanläggningar, som används eller behövs för skogsbruk. Skogsimpedimentsvärde Skogsimpedimentsvärde är vär- det av de skogliga impediment som hör till taxeringsenheten. Vart och ett av Vart och ett av ägoslagen åker- mark, betesmark, mark, betesmark, produktiv skogs- 7Senaste lydelse 2009:105. 8Senaste lydelse 1990:1382. Vid värdering av byggnader och ägoslag för vilka riktvärden bestäms ska först fastställas klass- indelningsdata och däremot sva- rande riktvärden. I fråga om pro- duktiv skogsmark, som ligger inom skilda kommuner och som annars skulle ha ingått i samma taxeringsenhet, får de genom- snittliga förhållandena för denna skogsmark läggas till grund vid1. Storlek för småhus, industri- byggnad och övrig byggnad värde- rad med ledning av en avkast- ningsberäkning, tomtmark, åker- mark, betesmark, produktiv skogs- mark och skogligt impediment. skogsimpediment inom en taxe- ringsenhet skall utgöra en värde- ringsenhet. Är arealen inom en taxeringsenhet av större omfattning får åkermarken dock uppdelas i två eller flera värde- ringsenheter, om det väsentligt underlättar värderingen. inom en taxeringsenhet ska utgöra inom en taxeringsenhet av större omfattning får åker- marken dock uppdelas i två eller flera värderingsenheter, om det väsentligt underlättar värderingen. För byggnader och ägoslag som avses i 815 kap. ska taxeringsvärde bestämmas med utgångspunkt i riktvärden. Dessa ska för varje värde- ringsenhet bestämmas för kombinationer av värdefaktorer, som i någon utsträckning varierar inom värdeområdet och som har särskild betydelse för marknadsvärdet. För övriga värdefaktorer ska riktvärdet bestämmas med utgångspunkt i förhållanden som i genomsnitt eller i huvudsak råder inom värdeområdet. Värdefaktorer, som särskilt ska beaktas vid riktvärdets bestämmande, ska, utom såvitt avser de under punkterna 15 angivna värdefaktorerna, indelas i klasser. Storlek för småhus, industri- byggnad och övrig byggnad värde- rad med ledning av en avkast- ningsberäkning, tomtmark, åker- mark, betesmark, skogsmark och skogsimpediment. De uppgifter om värdenivån m.m. (riktvärdeangivelse) som inom varje värdeområde erfordras för att bestämma riktvärdet ska redovisas på karta, i tabell eller på annat sätt. Resultatet av klassindelningen kallas klassindelningsdata. 6 §10 Vid värdering av byggnader och ägoslag för vilka riktvärden bestäms skall först fastställas klassindelningsdata och däremot svarande riktvärden. I fråga om skogsmark, som ligger inom skilda kommuner och som eljest skulle ha ingått i samma taxeringsenhet, får de genomsnittliga förhållan- dena för denna skogsmark läggas till grund vid klassindelning av 9Senaste lydelse 2009:105. 10Senaste lydelse 2001:1218. klassindelning av värdefaktorer för Prop. terna om de ligger inom samma taxeringsenheterna om de ligger inom samma värdeområde. Vid riktvärdets bestämmande får interpolation mellan värden i värde- tabell eller värdeserie inte ske. enligt 4 § skall, efter en eventuell enligt 4 § ska, efter en eventuell storlekskorrektion enligt 4 a § och storlekskorrektion enligt 4 a § och en eventuell justering för säregna en eventuell justering för säregna förhållanden, det däremot sva- förhållanden, det däremot sva- rande taxeringsvärdet fastställas. rande taxeringsvärdet fastställas. 14 kap. Riktvärde för produktiv Skogsmark med växande skog Produktiv skogsmark med växande Riktvärde för produktiv skogs- växande skog skall utgöra värdet mark med växande skog ska ut- per värderingsenhet skogsmark. göra värdet per värderingsenhet 2 §12 Som värde per hektar skogsmark med växande skog av genom- snittlig beskaffenhet inom ett eller flera värdeområden får endast anges värden i en fastställd värde- serie. Inom varje värdeområde skall riktvärden för skogsmark med växande skog bestämmas för skilda förhållanden för en eller flera av följande värdefaktorer, om inte annat framgår av andra stycket. Med storlek avses skogsmarkens areal. Med bonitet avses skogsmarkens virkesproducerande 11Senaste lydelse 1990:1382. 12Senaste lydelse 1997:451. 13Senaste lydelse 1997:451. Kostnaden bestäms med hänsyn till de väsentligaste Prop. kostnads- och kvalitetsfaktorer som påverkar värdet Om fler än en kostnadsklass förekommer skall anges vilken klass som svarar mot genomsnittlig kostnads- klass för värdeområdet. För taxeringsenhet vars skogsmarksareal understiger skall dock riktvärdena bestämmas för skilda förhållanden för följande värde- faktorer. Med storlek avses skogsmarkens areal. Med virkesförråd avses summan av virkesförråden av barrträd och lövträd per hektar uttryckt i skogskubik- För värdefaktorn virkesförråd skall finnas högst nio klasser. Inom varje värdeområde ska riktvärden för produktiv skogsmark med växande skog bestämmas för skilda förhållanden för en eller flera av följande värdefaktorer, om inte annat framgår av andra stycket. Med storlek avses den produktiva skogsmarkens Med bonitet avses den produktiva skogsmarkens Kostnaden bestäms med hänsyn till de väsentligaste kostnads- och kvalitetsfaktorer som påverkar värdet Om fler än en kostnadsklass förekommer ska anges vilken klass som svarar mot genomsnittlig kostnads- klass för värdeområdet. För taxeringsenhet vars areal av produktiv skogsmark understiger ska dock riktvärdena bestämmas för skilda förhållanden för Med storlek avses den produktiva skogsmarkens Med virkesförråd avses summan av virkesförråden av Inom varje värdeområde ska riktvärdet för skogligt impediment bestämmas för skilda förhållanden för värdefaktorn storlek. Med storlek avses de skogliga impedi- mentens areal.Riktvärde för skogligt impedi- ment ska utgöra värdet per värde- ringsenhet skogligt impediment och anges för varje värdeområde för skog. barrträd och lövträd per hektar uttryckt i skogs- kubikmeter. För värdefaktorn virkesförråd ska det finnas högst nio klasser. Riktvärde för skogsimpediment skall utgöra värdet per värderings- enhet skogsimpediment och anges för varje värdeområde för skog. 5 §15 Inom varje värdeområde skall riktvärdet för skogsimpediment bestämmas för skilda förhållanden för värdefaktorn storlek. Med storlek avses skogsimpedimentens areal. Ny taxering av fastighet ska ske om under löpande taxeringsperiod 1.ny taxeringsenhet bör bildas eller taxeringsenhet bör ombildas 2.typ av taxeringsenhet eller taxeringsenhets skatte- eller avgiftsplikts- förhållande bör ändras. Ny taxering av fastighet ska ske om fastigheten är indelad som sådan taxeringsenhet som ska taxeras vid viss allmän eller förenklad fastighets- taxering och det vid taxeringen visar sig att den bör indelas i annan typ av taxeringsenhet. Ny taxering av fastighet ska ske även i andra fall om det visar sig att mark bör indelas i annat ägo- slag eller byggnad i annan bygg- nadstyp än som skett. Ny taxering ska dock inte ske enbart på den grunden att mark som indelats som , betesmark, skogsmark eller skogsimpediment bör indelas som något annat av dessa ägoslag. Ny taxering av fastighet ska ske även i andra fall om det visar sig att mark bör indelas i annat ägo- slag eller byggnad i annan bygg- nadstyp än som skett. Ny taxering ska dock inte ske enbart på den grunden att mark som indelats som , betesmark, produktiv skogsmark eller skogligt impedi- ment bör indelas som något annat av dessa ägoslag. 14Senaste lydelse 1990:1382. 15Senaste lydelse 1997:451. 16Senaste lydelse 2007:1416. Denna rätt har även en arrendator som enligt avtal, ingånget , gentemot ägare ska ansvara förRegeringen förordnar för högst i sänder för varje kammar- rätt minst nio, högst tjugo i prak- tiska värv förfarna personer med god kännedom om fastighetsför- hållanden i allmänhet att efter kallelse inträda såsom ledamöter i kammarrätten vid handläggning av mål om allmän eller förenklad fastighetstaxering. Av dessa per- soner ska i fråga om varje kammarrätt minst tre äga kunskap beträffande värdering av produktiv skogsmark och växande skog, minst två beträffande värdering av vattenfallsfastighet, minst två beträffande värdering av lant- bruksenhet i övrigt och minst två beträffande värdering av annan taxeringsenhet än lantbruksenhet i övrigt. Avgår sådan person , för vilken han har blivit utsedd, förordnar regeringen annan person i hans ställe.Ledamot som avses i första stycket ska vara svensk medbor- gare. Han får inte vara underårig eller i konkurstillstånd eller ha för- valtare enligt 11 kap. 7 § föräldra- balken. 5 §17 Regeringen förordnar för högst i sänder för varje kammar- rätt minst nio, högst tjugo i prak- tiska värv förfarna personer med god kännedom om fastighetsför- hållanden i allmänhet att efter kallelse inträda såsom ledamöter i kammarrätten vid handläggning av mål om allmän eller förenklad fastighetstaxering. Av dessa per- soner skall i fråga om varje kammarrätt minst tre äga kunskap beträffande värdering av skogs- mark och växande skog, minst två beträffande värdering av vatten- fallsfastighet, minst två beträf- fande värdering av lantbruksenhet i övrigt och minst två beträffande värdering av annan taxeringsenhet än lantbruksenhet i övrigt.