prop · GX0316 · 2009-09-29 00:00:00 — Vid övergång av verksamhet gäller de regler som anges i 6 b § lagen om anställnings- skydd. Reglerna kommer att tillämpas under förutsättning att verksam- heten efter övergången har bevarat sin identitet. Regeringens bedömning: Flygtrafiktjänsten vid bör även fortsättningsvis drivas i myndighetsform i form av affärsverk. Flygtrafiktjänstens verksamhet bör organiseras på ett sådant sätt att en framtida konkurrensutsättning av flygtrafiktjänster vid flygplatser underlättas. Utredningens bedömning: Utredningens bedömning är att verksam- heten för flygtrafiktjänsten bör bolagiseras. Remissinstanserna: Ett antal remissinstanser är allmänt kritiska till en ändrad verksamhetsform av utan att specifikt hantera flygtrafiktjänsten. och Luftfartsstyrelsen lyfter fram vikten av att separera infrastruktur och produktion vid flygtrafiktjänsten för att möjliggöra en framtida konkurrensutsättning avseende den lokala flygtrafiktjänsten. Statskontoret anser bland annat att ett viktigt kriterium för bolagisering är att det finns fungerande konkurrensalternativ, vilket Prop. 2009/10:16 troligtvis inte föreligger när det gäller flygtrafiktjänsten. Skälen för regeringens bedömning: Flygtrafiktjänsten uppfyller endast delvis de generella kriterier som regering och riksdag tidigare slagit fast för när en affärsverksamhet inom en myndighet kan bedömas aktuell för ombildning till aktiebolagsform, se vidare avsnitt 4.1. Regeringen anser med anledning av detta att en bolagisering av verksamheten inte är aktuell. råder ingen konkurrens inom flygtrafiktjänster. () är ensam utövare av sådana tjänster i . Det pågår ett arbete med att möjliggöra en framtida konkurrens avseende flygtrafiktjänster vid flygplats. Luftfartsstyrelsen har i två rapporter utrett förutsättningarna för en konkurrensutsättning samt lämnat förslag till åtgärder för att möj- liggöra en sådan konkurrensutsättning. Det är regeringens ambition att återkomma i denna fråga inom ramen för en proposition om en ny luft- fartslag. För att underlätta en framtida konkurrensutsättning är det ange- läget att redan nu organisera verksamheten på ett sådant sätt att korssub- ventionering minimeras. Regeringen delar utredningens förslag att den infrastruktur som tillhör flygtrafiktjänsten inte bör överföras till flygplatsbolaget. Med flygtrafik- tjänstens infrastruktur avses huvudsakligen anläggningar och utrustning för en route-verksamheten medan anläggningar och utrustning för flyg- trafiktjänster vid flygplats i huvudsak tillhör flygplatsen. Nyttjandet av infrastrukturen vid en konkurrensutsättningen behöver säkerställas på ett sådant sätt att andra aktörer inte missgynnas. Flygtrafiktjänsten kommer att ha rätt att ta ut en kostnadsbaserad avgift för tillhandahållande av informationer från anläggningar och utrustning som myndigheten för- fogar över. Inom flygtrafiktjänsten pågår samarbete och verksamhet över nations- gränserna. Bedömningen är att sådant samarbete och verksamhet även fortsättningsvis kan bedrivas och utvecklas utan ändrad verksamhetsform för flygtrafiktjänsten vid . Antalet anställda i flygtrafiktjänsten beräknas uppgå till ca 1 300 per- soner. Regeringen bedömer att det inte finns något behov av kapitaltillskott för att hantera en bolagisering av flygplatserna. finansierar Luftfarts- verket (LFV) sin verksamhet med avgiftsintäkter från de tjänster och produkter som verket tillhandahåller. Regeringen bedömer vidare att det finns ekonomiska förutsättningar för en bolagisering av flygplatsverk- samheten. Genomförda känslighetsanalyser, gjorda av konsulter på upp- drag av , stödjer denna bedömning. Analyserna av de ekonomiska förutsättningarna innehåller antaganden om bl.a. framtida volymer och risker. Verksamhetsmässiga och finansiella risker är dock i huvudsak inte relaterade till en bolagisering som sådan då de ekonomiska förutsättningarna i allt väsentligt är oförändrade efter en bolagisering. Regeringen bedömer dock att aktiebolag är den associationsform som ger flygplatsverksamheten bäst förutsättningar att hantera dessa risker. ger ett årligt bidrag motsvarande som Transportstyrelsen använder som bidrag till icke statliga flygplatser. I samband med en bolagisering av flygplats- verksamhet kommer framtida bidrag till icke statliga flygplatser i sin helhet att hanteras under anslaget 1:10 Driftsbidrag till icke statliga flygplatser, se regeringens budgetpropositionen Den ändrade verksamhetsformen för flygplatsverksamheten bidrar till extra kostnader men även till en potentiell effektivisering. Merparten av kostnaderna är av engångskaraktär kopplade till delningsprocessen och inrättandet av en ny verksamhetsform, men också löpande merkostnader på grund av att verksamheten förlorar vissa samordningsmöjligheter när verket delas. Den potentiella effektiviseringsvinsten bedöms dock överstiga de ökade kostnaderna i samband med en bolagisering. Kostna- der av engångskaraktär uppskattas till . Be- loppet är behäftat med osäkerhet och gränsdragningen mellan vad som är omställningskostnad respektive investering i verksamheten är inte en- tydig. De huvudområden som omställningskostnaden omfattar är perso- nal, IT omställning och utredningsarbete. Därutöver kan kostnader för stämpelskatt uppkomma i samband med överföringen av fastigheter till det nya bolaget. Dessa kan uppgå till . Kostnaderna för stämpelskatten är statsfinansiellt neutrala för staten men belastar bolagets resultat. Finansieringen av kostnaderna kommer inte att belasta den anslagsmässiga redovisningen utan kommer att tas inom ramen för den befintliga verksamheten. Om det i samband med bolagiseringen blir aktuellt att överlämna ar- kivhandlingar som rör flygplatsverksamheten till de statliga arkivmyn digheterna så ska kostnader för att bevara, vårda och tillhandahålla dessa bäras av LFV (affärsverket). Om det senare blir aktuellt att överlämna allmänna handlingar som förvaras hos bolaget till de statliga arkiv myndigheterna ska engångskostnader vid överlämnandet samt framtida kostnader för att bevara, vårda och tillhandahålla dessa bäras av LFV eller bolaget. Den senare frågan kommer att regleras i avtal mellan myndigheten/staten och bolaget. Sammanfattning av betänkandet Framtidens flygplatser utveckling av det svenska flygplatssystemet (SOU 2007:70) Utredningens uppdrag har varit att genomföra en översyn av det samlade svenska flygplatssystemet med syfte att lämna förslag till inriktning och prioritering av det långsiktiga statliga ansvaret för flygplatser i . Uppdraget har omfattat samtliga flygplatser, det vill säga både statliga, kommunala och privata, som har linjetrafik. I uppdraget har ingått att analysera förutsättningar för och effekterna av en omfördelning av ansvaret för statliga och kommunala flygplatser samt att lämna förslag till en robust och långsiktig finansieringsmodell för det samlade flyg- platssystemet. Vidare har det ingått i uppdraget att belysa roll som statlig infrastrukturhållare för flygplatser samt att redovisa förutsättning- arna för och konsekvenserna av alternativa verksamhetsformer både i förhållande till de transportpolitiska målen och till de företagsekono- miska krav som finns på verket. Den grundläggande utgångspunkten för utredningsarbetet har varit att statens engagemang kring flygplatserna ska utformas så att det bidrar till transportpolitisk måluppfyllelse. Begreppet tillgänglighet och dess de- finition är viktigt för att bedöma flygets bidrag till måluppfyllelsen. För att uppnå de transportpolitiska målen krävs en samordning mellan trafikslagen och en annan viktig utgångspunkt för utredningens arbete och förslag har därför varit behovet av samverkan mellan trafikslagen och mellan de statliga aktörerna. Den statliga investeringsplaneringen och infrastrukturens utbyggnad inom väg- och järnvägssektorn kommer enligt utredningens uppfattning att i hög grad påverka utvecklingen av det totala transportsystemet och har därför kartlagt hur nuvarande investeringsplaner kan tänkas påverka framtida restider och resmöjligheter inom de olika trafikslagen och den inbördes relationen mellan dessa. Den faktiska och prognostiserade ut- vecklingen av flygtrafiken har också varit betydelsefulla utgångspunkter för förslagen. Utredningen föreslår att samtliga flygplatser med linjetrafik delas in i följande tre kategorier: Utgångspunkten för kategoriseringen har varit respektive flygplats bi- drag till den transportpolitiska måluppfyllelsen. För att kunna genomföra kategoriseringen har utredningen utgått från ett antal kriterier där trafik- volym, nyttan av flygplatsen och närheten till har bedömts. vissa flygplatser har utredningen därutöver baserat kategoriseringen på Följande flygplatser bör enligt utredningens uppfattning ingå i katego- rin nationellt strategiska flygplatser: , , , , , , , , och . För de nationellt strategiska flygplatserna bör staten garantera en er- sättning som motsvarar av det aktuella underskottet för driften av flygplatsen. För de flygplatser som ligger inom det bolagise- rade luftfartsverket sker detta genom korssubventionering och för de flygplatser som inte är statligt ägda ges ersättningen via det statliga er- I kategorin regionalt strategiska flygplatser bör följande flygplatser ingå: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , För de av flygplatser som klassificeras som regionalt strategiska kan man tänka sig ett alternativt huvudmannaskap. Genom ett regionalt/kommunalt/privat ägande kan arbetet med att ut- veckla flygplatsen ingå som en naturlig del i övrigt regionalt utveck- Den positiva trafikutvecklingen vid de flygplatser som under senare år övergått från till ägo talar för att ett ökat regionalt engagemang kan gynna både utvecklingen i regionen och vid själva flygplatsen. För de regionalt strategiska flygplatserna bör ersättningen från staten vara av det aktuella underskottet för drift av flygplat- Flygplatserna i , , och bör be- traktas som övriga flygplatser. För dessa flygplatser bör ingen statlig Utredningen föreslår en inledande nivå på den totala statliga ersätt- Luftfartsstyrelsen bör få i uppdrag att regelbundet, till exempel vart tredje år, följa upp och vid behov justera indelningen i de olika kate Utredningen föreslår att Luftfartsstyrelsens flygräddningscentral vid Käringberget i får ansvaret för att på nationell nivå säkerställa att flygplatser öppnas för akuta ambulanstransporter på tider när den aktuella flygplatsen normalt är stängd. Aktiebolagsformen omgärdas av ett enkelt, etablerat och allmänt känt regelverk. Utredningens bedömning är att både den inre effektiviteten och möjligheterna för att utvecklas skulle förbättras vid en bolagisering. Möjligheterna att samverka med externa parter förenklas också avsevärt vid en bolagisering. bör därför ombildas till två fristå- ende aktiebolag. I det ena bolaget bör förvaltningen och driften av de flygplatser som driver ligga. I det andra bolaget bör flygtrafiktjänsten ligga. I flygplatsbolaget bör långsiktigt de flygplatser som kategoriserats som nationellt strategiska och som ligger i ingå. Dessa flygplatser är , , , , , , , och . Vad gäller flygplatsen i bör endast driften ingå eftersom flygplatsen förvaltas av . Möjligheten att till marknadspris sälja ut någon av större flygplatser till regionala/kommunala/privata intressenter bör över- vägas. och skulle kunna vara sådana flygplatser. Om en utförsäljning inte genomförs bör flygplatserna långsiktigt ingå i bola- get. De flygplatser som drivs av och som vid kategori- seringen hamnat i kategorin regionalt strategiska flygplatser bör på kort sikt ingå i det nybildade bolaget. Ambitionen bör dock vara att de flesta av dessa flygplatser lämnar bolaget och övergår i regio- nal//privat ägo. I vilken takt och under vilka former detta bör genomföras bör vara en fråga för bolaget och de regionala intressenterna. De flygplatser som ligger inom och som kategorise- rats som regionalt strategiska är , , , , , och . Det transportpolitiska uppdrag som har bör i sin helhet föras över till det nya bolagen. Utredningens bedömning är att detta enklast görs i form av ägardirektiv. I och med att verkets nuvarande uppgifter och transportpolitiska ansvar kommer att ligga fast innebär bolagiseringen inte någon förändring i denna del. Bolagets roll och grundläggande uppgift att vara en av de statliga aktörerna som tillhandahåller infrastruktur kommer att vara den- samma. Utredningens förslag i punktform -Samtliga flygplatser, med linjetrafik, bör delas in i de tre kategorierna nationellt strategiska, regionalt strategiska och övriga flygplatser. -Flygplatser från vars centralorter man med bil eller kollektivtrafik kan resa till eller mindre bör kategoriseras som öv- riga flygplatser. Vissa flygplatser bör ingå i kategorin övriga flygplat- ser till följd av särskilda överväganden. - Om en flygplats uppfyller de kriterier som fastställts för passagerar- volym och nytta, och inte kategoriserats som övrig flygplats, bör den betraktas som nationellt strategisk. -Samtliga flygplatser som inte faller inom någon av kategorierna nationellt strategisk eller övrig bör betraktas som regionalt strate- giska. -Nationellt strategiska flygplatser: , , ,, , , , , och . -Regionalt strategiska flygplatser: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . -Övriga flygplatser: , , och . -De flygplatser som drivs av och som klassificeras som regionalt strategiska bör övergå till regi- onalt/kommunalt/privat huvudmannaskap. I vilken takt och under vilka former detta ska ske bör vara en fråga för det bolagiserade ver- ket och de regionala intressenterna. -För nationellt strategiska flygplatser bör staten garantera en ersättning som motsvarar av det redovisade underskottet för drift av flygplatsen. -För regionalt strategiska flygplatser bör ersättningen från staten vara av det aktuella underskottet för drift av flygplat- sen. -För flygplatser från vars centralorter man med bil eller kollektivtrafik kan resa till på mellan 2 och bör den ersättning som beräknats i fördelningsmodellen minskas . -För de flygplatser som kategoriserats som övriga flygplatser bör ingen ersättning utgå. -Den totala ersättningen till icke-statliga flygplatser bör inledningsvis uppgå till . -Investeringar på flygplatser där Rikstrafiken upphandlar merparten av den reguljära linjetrafiken bör föregås av ett samråd med myndig- heten. -Regionerna bör ta ett ökat ansvar för flygplatsinfrastrukturen vid planering, prioritering och fördelning av medel. -Luftfartsstyrelsens flygräddningscentral bör få ansvaret för att säker- ställa att flygplatser öppnas för akuta ambulanstransporter på tider när den aktuella flygplatsen normalt är stängd. -bör ombildas till två fristående aktiebolag ett bolag för flygplatsdrift och ett bolag för flygtrafik- tjänst. -Staten bör överväga att ta in privata minoritetsägare i flygplatsbolaget för att ytterligare främja effektivitet och utveckling. -Inledningsvis bör förvaltning och drift av samtliga flygplatser som ligger inom ingå i flygplatsbolaget. -Långsiktigt bör förvaltning och drift av följande nationellt strategiska flygplatser ingå i bolaget: , , , , och . Även driften vid flygplatsen i , som förvaltats av , bör ingå i bolaget. -En utförsäljning, till marknadspris, av eller till regionala/kommunala/privata intressenter bör övervägas. Om en ut- försäljning inte genomförs bör även dessa flygplatser långsiktigt ingå i bolaget. -De flygplatser som kategoriserats som regionalt strategiska och som ingår i bör övergå till regi- onalt/kommunalt/privat ägande. De aktuella flygplatserna är , , , , och . Även driften vid , som förvaltats av Fortifika- tionsverket, bör övergå till regionalt/kommunalt/privat ägande. -Det transportpolitiska uppdrag som har bör föras över till bolagen. -Styrelserna i de nya bolagen bör tillsättas så att de kan agera som en tydlig part i ett tidigt skede av bolagiseringsprocessen. Följande remissinstanser har yttrat sig över betänkandet Framtidens flygplatser utveckling av det svenska flygplatssystemet (SOU 2007:70): , , , , , , , (), Järnvägsstyrelsen, , , , , , , , , , (), , , , , Verket för näringslivsutveckling (), , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , , , , läns landsting, , kommun, kommun, Falu kommun, , kommun, , , , , , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, Åre kommun, , kommun, , kommun, län, , , , , i län, Region , Region , Region , län, Region , Region , , , , , Företagarna, Airport, i (LO), Näringslivets Transportråd, , Facket för Service och Kommunikation (), (), (), , Svenskt Flyg, , Akademikers (), Kommuner och Landsting, (), TransportGruppen. Följande remissinstanser har inte kommit in med något remissyttrande: i , , Västra , kommun, kommun, kommun, , , kom- mun, , , kommun, kommun, , , Östra Göinge kommun, Kommuner och Landsting, Kommun- förbundet , , , (), , för Framtidsstudier, och Samhälle (SNS), Följande kommuner har fått remissen för kännedom: Ale kommun, kommun, , kommun, kom- mun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Bjuvs kom- mun, Bodens kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kom- mun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , Falu kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, Hjo kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , Höörs kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, Klippans kommun, kommun, , , Kumla kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, stad, , , kommun, , , , kommun, kommun, , kom- mun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kom- mun, , kommun, kommun, kommun, kommun, Orusts kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Sala kommun, Salems kom- mun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, stad, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, Säters kommun, kommun, , , kommun, , , kommun, , , kommun, kommun, Tjörns kommun, kommun, kommun, kommun, kom- mun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kom- mun, Uppland-Bro kommun, kommun, kom- mun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, Ystads kommun, Åmåls kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun. Av dessa kommuner har följande inkommit med remissvar: Ale kom- mun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, Kumla kommun, , kommun, , , , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Sala kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun. Vidare har yttranden inkommit från: Handelskammare, Airport, UFNI, , Handelskammaren , , Airport, , Västsvenska , Företagarna i , och , Nordost, LänsTrafiken , , Regional Utveckling, , , Östsvenska Handelskammaren, , Sydsvenska , , Nordväst, , , Airport, AOPA , , Mellansvenska Handelskammaren, Nordost. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , Husmark , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , Regeringen beslutar proposition 2009/10: 16 Ändrad verksamhetsform för flygplatsverksamheten vid .