prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — har i uppdrag att hålla sig informerad om dessa uppdrag. Regeringen har även i sina ägardirektiv till tydliggjort behovet av att bolaget utvecklar sin kompetens om kulturella och kreativa näringar så att deras produkt och rådgivningsutbud även når denna del av potentiella och befintliga företagare. På regional nivå pågår många processer för att utveckla området, bl.a. projektet som är ett samarbete mellan , , , , och med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Mål 2 ). Målet är att skapa en hållbar utveckling inom den kreativa sektorn och därigenom stärka dess ställning i samhället och som tillväxtfaktor. KRUT- projektet har fått från Europeiska regionala utvecklingsfonden och lika mycket från olika svenska offentliga finansiärer för att utveckla de kreativa sektorerna i östra och södra . Inom EU pågår ett arbete med att se över förutsättningarna för de kreativa näringarna. En arbetsgrupp har tillsatts inom den öppna samordningsmetoden 20082010 för att utveckla förslag till hur området kan förbättras både på nationell basis samt på EU-nivå. Även inom Nordiska ministerrådets globaliseringsarbete pågår ett initiativ, Kreanord, som har till uppgift att utveckla ett gemensamt nordiskt utvecklings- och policyarbete för kreativa ekonomi. Kreanord är ett samarbete mellan kultur- och näringspolitiken för att utveckla kunskap och verktyg som kan främja kulturella och kreativa näringar, bygga nätverk och profilera som en kreativ region. Samverkan mellan kulturpolitiken samt regionala tillväxtpolitiken och näringspolitiken har fördjupats. Strategiska myndigheter och institutioner 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har fått regeringens uppdrag att arbeta med kulturella och kreativa näringar. Den planerade handlingsplanen är avsedd att bidra med ytterligare kunskap och underlag för områdets fortsatta utveckling. Samverkansarbetet har också bidragit till en viktig och angelägen diskussion både om kulturens fria roll och om kulturens betydelse och potential för att bidra till samhällets hållbara utveckling. Kulturens fria roll och egenvärde är oomtvistlig men kulturen bidrar också i olika former till utvecklingen inom andra samhällsområden. Det är viktigt att ta tillvara och utveckla förutsättningarna för båda dessa roller. Syftet med kulturpolitikens medverkan i den fördjupade samverkan är att bredda kulturskapares arbetsmarknad, sprida kultur och kulturinnehåll i nya sammanhang samt även att ge goda förutsättningar för att kulturskapares kompetens ska kunna tas tillvara inom näringsliv och i frågor som rör regioners utveckling och tillväxt. Regeringen bedömer att det finns fortsatt behov av att vidareutveckla förutsättningarna för de kulturella och kreativa näringarna i , liksom på nordisk och europeisk nivå. 3.4.5 Forskning inom kulturområdet Staten ger stöd till forsknings- och utvecklingsarbete inom kultursektorn. uppgick stödet till ca via anslaget 1:5 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Medlen används för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas (, med , , , Statens museer för världskultur och Stiftelsen ), , och ansvarsområde. Vidare används medel för grundforskning inom naturvetenskap vid . Flera av kulturområdets institutioner har haft ett ansvar i forskningens organisation, bl.a. som beställare, som basinstitutioner för annan forskning vid arkiv och museer samt som institutioner med ansvar för forskningsprojekt. Insatserna har i stor utsträckning haft betydelse för universitetsforskningen eftersom det handlar om t.ex. grundläggande materialbearbetning som många 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 gånger är en förutsättning för vidare forskning. Kulturinstitutionerna är en viktig del av den infrastruktur som tillför värdefullt material till den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen. I samband med förarbetet till propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) fick berörda institutioner på kulturområdet i uppdrag av regeringen att ta fram kunskaps- och forskningsstrategier. I propositionen presenteras en sammanhållen satsning inom det konstnärliga området och kulturområdet. Satsningen omfattar en fortsatt inriktning på konstnärlig forskning och utvecklingsarbete som inkluderar en satsning på en forskarskola för det konstnärliga området och en ny satsning inom kultur- och kulturarvsområdet. För satsningen har avsatt samt ytterligare . Inom ramen för detta ska forskarskolan finansieras med . På arkivområdet har det bedrivits forskning och metodutveckling inom flera fält, bl.a. arkivpedagogik, standardisering, arkivredovisning och teknikutveckling för digitalisering. har särskilt viktiga insatser gjorts för kunskapsuppbyggnad inom området långsiktigt digitalt bevarande. Ett stort utvecklingsprojekt är det pågående s.k. LDB-centrum vid . Deltagare i centrumbildningen var till en början , och Bodens kommun. fick också en roll som koordinator inom PRO- inriktat på forskning om långsiktigt digitalt bevarande. Inom kulturmiljöområdet har frågor som bl.a. kan skapa samverkan mellan forskning och praktik (t.ex. förebyggande konservering och utvecklingen av långsiktigt hållbara konserveringsmetoder) hanterats inom ramen för FoU-program. har fortsatt att utveckla och stimulera till forskning kring kulturmiljöer och kulturarv med ett tvärsektoriellt perspektiv och etablerande av nätverk och samarbeten. har fördelat bidrag till eller varit beställare av kulturpolitiskt relevant forskning. Myndigheten bedriver endast i begränsad omfattning egen forskningsverksamhet. lägger i sin bidragsgivning vikt vid att stimulera det konstnärliga FoU-arbetet och att stödja projekt som har praktisk bäring för kul- har även fördelat medel för FoU vid ansvarsmuseerna. Den forskning som bedrivits vid dessa museer har varit av strategisk betydelse för att bygga upp ny kunskap och stärka museernas verksamhet, bl.a. när det gäller att definiera och förmedla kulturarvet. Forskning och utvecklingsarbete har bedrivits i olika omfattning även vid övriga museer inom kulturområdet. En arbetsgrupp för museers forskning har bildats inom ramen för Museikoordinatorns arbete. och folkminnen har bedrivit forskning inom en rad olika projekt inom bl.a. dialekt-, ortnamns- och personnamnsområdet. Institutet samarbetar i första hand med universitet och högskolor, men även med andra institutioner. Resultaten av kunskapsuppbygganden har överförts till forskarsamhället, allmänhet och massmedia m.fl. i form av tryckta skrifter, vetenskapliga och populärvetenskapliga artiklar, föredrag m.m. har haft en omfattande forskningsverksamhet som inbegripit både grundforskning och tillämpad forskning inom myndighetens verksamhetsområde. Kvaliteten på arbetet säkras bl.a. genom regelbunden publicering i vetenskapliga tidskrifter nationellt och internationellt. Museets forskare har fortsatt varit framgångsrika i att konkurrera om externa bidrag hos bl.a. . Antalet publikationer visar en stor ökning av den vetenskapliga aktiviteten över museets alla ämnesområden. Forskningen inom kulturområdet har omfattat ett stort område som inte bara innefattat konstarter, kulturarv och kulturinstitutioner utan även frågor om värderingar och förhållningssätt. Liksom andra kunskapssektorer påverkas kultursektorn av en ständig utveckling i det omgivande samhället. Kulturinstitutionernas förmåga att efterfråga, värdera och implementera forskning i sin verksamhet har varit grundläggande för att kunna förmedla kunskap till samhällets olika aktörer och intressenter. Regeringen bedömer att institutionerna, som får medel via anslaget 1:5 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet, överlag har haft en god forsknings- och utvecklingsverksamhet. Vidare har institutionerna generellt haft ett gott samarbete med universitet och högskolor nationellt och flera av dem även internationellt. Kvaliteten på forskningen återspeglas i resultatmått som belyser publicering, tilldelning av externa forskningsmedel erhållna i konkurrens, besök av gästforskare samt externa utvärderingar, utmärkelser och andra slag av uppmärksamhet m.m. Särskilt utmärkande är , som är en forskningsinstitution med professurer och doktorander, och där forskningen inom bl.a. zoologi, botanik, paleontologi och geologi håller en hög kvalitet i ett internationellt perspektiv. Även , , och folkminnen, och flertalet av museerna har en etablerad struktur för forskning och utveckling och flera av dem ligger långt framme inom sina respektive områden. Samtliga myndigheter på kulturområdet har i uppgift att integrera jämställdhetsperspektiv i verksamheten. Mot bakgrund av bl.a. slutsatserna i betänkandet Plats på scen (SOU 2006:42) har regeringen uppdragit åt , och (numera ) att gemensamt göra en fördjupad analys av jämställdheten inom scenkonstområdet. Uppdraget har redovisats . sammanfattar sin analys med att andelen kvinnliga chefer har ökat vid landets teater- och dansinstitutioner . Utvecklingen gäller dock inte musikområdet, där männen är i klar majoritet. Regeringen har därutöver avsatt för projekt som långsiktigt verkar stimulerande och stödjande i arbetet med att uppnå jämställdhet inom scenkonstområdet. har , och fördelat till sju projekt som bl.a. analyserar informella beslutsprocesser inom teatern, forskar om och marknadsför kvinnliga tonsättare och utarbetar ett koncept för jämställdhetsmärkning av scenkonst. De projektförslag som har fått bidrag har en bredd i metodval och riktar sig både generellt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 till scenkonst och specifikt till vissa sektorer. De riktar in sig på en rad kända jämställdhetsproblem. konstaterar i sin rapport väg mot jämställd scenkonst att dansområdet är underrepresenterat i ansökningarna, och att av de engagerade i projekten är kvinnor, vilket bör beaktas i beredningen av nya utvecklingsprojekt. har även avsatts till Delegationen för fördelning av statsbidrag till kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt (fördelas stödet av ) som ska fördela medel till jämställdhetsprojekt som genomförs av organisationer inom kultursektorn. har publicerat rapporten som bl.a. visat att inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor bland konstnärer är mindre än för befolkningen som helhet. Den övergripande strategin för regeringens politik på området är att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i verksamheten. Införandet av kravet på ett integrerat jämställdhetsperspektiv i myndigheternas instruktioner ger ett tydligt ansvar till myndigheterna. finns det behov av att fortsatt följa resultaten inom vissa områden, som exempelvis scenkonstområdet. Ett mål för kulturpolitiken är att kulturen ska vara tillgänglig för så många som möjligt. Kulturen ger människor upplevelser och möjligheter att påverka och ifrågasätta. Forskningen har påvisat ett positivt samband mellan deltagande i kulturella verksamheter och förbättrad hälsa. De som ofta går på bio, teater och museer har generellt en bättre hälsa än genomsnittsbefolkningen. Ny hjärnforskning visar hur musik och dans kan användas i rehabilitering. har i uppdrag att arbeta för att de kulturpolitiska målen får genomslag i samhället och att kulturpolitiska aspekter på utvecklingen beaktas inom andra områden, däribland folkhälsoområdet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 utvecklingen inom fältet och förbereder en uppföljning av den strategi för arbetet med kultur och hälsa som myndigheten tog fram 2005. Vid har ett tvärvetenskapligt centrum för forskning och spridning av forskning inom området kultur och hälsa etablerats och i det nordiska samarbetet har ett arbete påbörjats för att för att öka kunskapen inom fältet. Ett betydelsefullt tvärsektoriellt arbete med kultur pågår inom vården, skolan, regional utveckling och arbetslivet. Regeringen vill fortsätta att stärka samverkan mellan kulturpolitiken och andra politikområden i syfte att öka kunskapen om hur kulturen kan bidra till en positiv utveckling inom bl.a. vårdsektorn och utbildningsområdet. Regeringens satsning Skapande skola har ökat barns möjligheter att skapa själva och vara delaktiga i kulturlivet. För handikappolitiken gäller följande mål: -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Det handikappolitiska arbetet ska inriktas särskilt på: -att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder, -att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionshinder, -att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Målen är beslutade av i samband med att den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare antogs av (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000: SoU14, rskr. 1999/2000:240). På kulturområdet är och de sektorsansvariga myndigheterna med uppgift att samordna, stödja och driva på utvecklingen för att uppnå de nationella målen. har genomfört en enkätundersökning om tillgänglighet till kultur för personer med funktionsnedsättning. Enkäten skickades till regionala kulturinstitutioner, fria teatergrupper och musikföreningar med egen scen. Resultatet visar att det pågår ett omfattande arbete för att öka tillgängligheten men att mycket återstår att göra för dessa aktörer. Den fysiska tillgängligheten betonas ofta mer än tillgängligheten i övriga delar av verksamheten och utformning av intern och extern information. Inom tillgänglighetsområdet har prioriterat scenkonsten. Ett resultat av detta är Hallundadeklarationen som antogs på en nordisk konferens arrangerad av i samarbete med och . Denna deklaration, som tillkom på initiativ av de branschföreträdare som deltog i seminariet, uppmanar chefer och ledningar inom scenkonstområdet att ta ett ökat ansvar för att förbättra tillgängligheten till information, lokaler och verksamhet för personer med funktionsnedsättning. ansvarar för att fördela särskilda bidragsmedel med syfte att inom sitt sektorsansvar främja tillgången till kultur för personer med funktionsnedsättning. beviljades 14 projektbidrag på totalt . betalar ut ca som går direkt till åtgärder för att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning. Därutöver kan del av projektmedel användas för samma syfte, men i de fallen görs ingen särredovisning. Inom Nordiska ministerrådets ram deltar i ett samarbetsprojekt om tillgänglighet till olika kulturhistoriska miljöer. har även medverkat till att tillgänglighetsfrågorna har förts in i kulturarvsutbildningen vid . Med propositionen Språk för alla förslag till språklag (prop. 2008/09:153) föreslog regeringen en ny språklag. Lagförslaget har antagits av och lagen trädde i kraft . Enligt den nya lagen har det allmänna ett särskilt ansvar för att skydda och främja det svenska teckenspråket. Propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 2010 2013 (prop. 2008/09:195) överlämnades till . Propositionen innehåller förslag till villkor och riktlinjer för den kommande tillståndsperioden för (), () och (). I propositionen föreslår regeringen att ett mål för tillståndsperioden ska vara att alla program på svenska i SVT1, SVT2, SVTB, Kunskapskanalen och SVT24 ska textas. Vidare föreslås att SVT ska höja ambitionsnivån när det gäller verksamhet på teckenspråk. Regeringen gör i propositionen bedömningen att fler program på teckenspråk även i UR samt fler teckentolkade program och försök med syntolkning i både SVT och UR bör vara en rimlig utveckling mot det långsiktiga målet att göra hela utbudet tillgängligt för alla medborgare. I utredningsbetänkandet En ny radio- och TV-lag (SOU 2008:116) föreslås en helt ny lagregel om att tv-sändningar ska utformas så att programmen blir tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Detta ska ske genom textning, tolkning, uppläst text eller liknande. Ärendet bereds i . Talboks- och och har fått ett gemensamt regeringsuppdrag att utreda möjligheterna till ökad samverkan mellan myndigheterna, vilket har avlämnats genom rapporten för ökad tillgänglighet. fick ett eget uppdrag om att kartlägga behovet av taltidningar och utreda möjligheterna till effektiviseringar, vilket avrapporterades med Framtida inriktning för taltidningsverksamheten i . Statens maritima museer har genomfört projektet ombord där barn och unga oavsett funktionsförmåga ska kunna delta aktivt i den pedagogiska verksamheten. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kulturens värden ska vara tillgängliga för alla genom bildningsarbete, genom möjligheter till eget skapande och genom möjligheter att ta del av professionellt konstnärligt skapande. Funktionsnedsattas perspektiv ska därför beaktas i alla regeringsinitiativ på kulturområdet. Att regering och riksdag har stärkt teckenspråkets ställning är viktigt ur ett demokratiskt och yttrandefrihetsperspektiv. har tillgängligheten inom scenkonsten särskilt uppmärksammats. Regeringen ser positivt på branschens eget initiativ att flytta fram positionerna genom Hallundadeklarationen. Det är angeläget att programmen i radio och tv görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Regeringens förslag och bedömningar när det gäller radio och tv i allmänhetens tjänst samt utredningsförslaget om en ny radio- och tv-lag är viktiga steg mot ett ökat tillgängliggörande. Regeringen har i direktivet till filmutredningen (dir. 2008:88) gett utredningen i uppdrag att beakta frågan om filmens tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Regeringen bedömer att utvecklingen har gått framåt men att det finns ytterligare förutsättningar för att bredda tillgängligheten. 3.4.9Regional fördelning av statens stöd till kultur En viktig uppgift för kulturpolitiken är att bidra till ett brett utbud av kultur i hela landet. som kulturpolitiken ska främja både likvärdighet vad gäller tillgänglighet och utbud i olika delar av landet måste det även finnas utrymme för regionala variationer och prioriteringar. Kulturpolitiken bygger på principen om ett gemensamt offentligt ansvar för och finansiering av kulturen. har regeringens uppdrag att följa upp det regionala utfallet av statens stöd till kultur. I rapporten regionalt, kulturen i siffror, 2009:3, redovisas det regionala utfallet . Statens kulturråds uppföljning visar att stat, landsting och kommuner 2007 gemensamt satsat 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 på kultur, varav det statliga stödet uppgår till ca . I detta belopp ingår även utgifter för folkbildning och medieområdet. Även EU:s kulturprogram och strukturfonder bidrar till att finansiera kulturverksamheter runt om i . 2008 fördelades av strukturfondsmedlen till kulturverksamheter i . I 2009:3 redovisas den statliga bidragsgivningen från myndigheter och andra organisationer till regional kulturverksamhet. är den största bidragsgivaren och fördelar nära till regionala kulturverksamheter i bidragsmedel, vilket motsvarar av den totala bidragsgivningen. Den största delen av denna bidragsgivning, , avser stöd till scenkonstområdet. Konst, museer och utställningar tilldelas av bidragsgivningen och litteratur och biblioteksområdet . Övriga statligt finansierade bidragsgivare är , , , , , , Stiftelsen och Allmänna arvsfonden. Den totala länsvisa fördelningen av bidragsgivning och så kallad omräknad verksamhet, det vill säga myndigheter och organisationer som kunnat räkna om sin regionala verksamhet i faktiska medel, framgår av tabell 3.2 nedan. Fördelningen har varit relativt sett stabil . Tabell 3.2 Totala statliga medel för regional kulturverksamhet 20062008, tusental kronor samt kronor per invånare1 1.Tabellen inkluderar både bidrag och verksamhet omräknad i faktiska belopp. Dessa har tidigare inte redovisat kostnader. Av tabellen framgår att av de totala medlen går till de tre storstadslänen , och , vilka också utgör en mycket stor del av befolkningen. I dessa län är stödet per invånare. Däremot är det de glesare befolkade länen , , och som tilldelas högst stöd per invånare. Stödet i dessa län varierar per invånare. Det höga stödbeloppet i beror bl.a. på verksamhet i länet. konstaterar i sin rapport att det är svårt att dra några bestämda slutsatser av den regionala fördelningen. Utfallet återspeglar såväl kulturpolitiska prioriteringar som geografiska och demografiska förutsättningar runt om i landet. framhåller vidare att det statliga stödet också återspeglar de regionala och lokala satsningarna. En stor del av det statliga stödet går till de regionala kulturinstitutionerna och dessa har landsting eller kommun som huvudman. Eftersom det statliga stödet kräver regional medfinansiering påverkas utfallet av landstingens och kommunernas egna kulturpolitiska prioriteringar. framhåller att de gemensamma satsningarna har bidragit till att den nationella kulturpolitiken är väl förankrad på samtliga politiska nivåer. har i sin regionala redovisning omarbetat sin rapportstruktur, så att den bättre speglar de regionala mottagarnas perspektiv. Regeringen bedömer att detta är ett ändamålsenligt sätt för att följa upp och analysera den statliga regionala fördelningen. Regeringen bedömer vidare att i samverkan med berörda parter bör vidareutveckla arbetet med att analysera det regionala utfallet så att slutsatser kan dras både vad gäller respektive myndighets verksamhet och utifrån en sammanvägd bild av det statliga stödets regionala utfall 3.4.10Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyror Regeringen lämnar härmed den redovisning av kulturinstitutionernas hyreskostnader som framgår av tabell 3.3. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 gjordes 2007 till följd av avskaffandet av kravet på fri entré för vuxna vid de centrala museerna medför att en jämförelse av hyreskostnadernas andel av anslagen mellan 2006 och åren därefter blir missvisande för dessa museer. I kolumnen längst till höger är det därför som anges eftersom de är jämförbara i detta avseende. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.3 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner Hyreskostnad inkl. uppvärmning och uppvärmning och el, andel av -1,9 -0,1 -0,3 -2,0 -2,2 -2,2 -1,9 Forum för levande historia 1Uppgifterna fram till avser . 2Anslaget har i tabellen minskats med som avser ett tillskott för bidragsgivning till försvarshistoriska museiverksamheter. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har genomfört en granskning av bidragsgivningen inom kulturområdet (RiR 2008:14) som omfattar regeringen och de bidragsgivande myndigheterna och . Granskningen har inriktats mot två frågor. Den ena frågan gäller om bidragsgivande myndigheter har en god intern styrning och kontroll i bidragsprocessen, som bidrar till en effektiv bidragsgivning. Den andra frågan avser om regeringens och bidragsgivande myndigheters styrning av bidragssystemet ger förutsättningar för omprövning. Regeringen kommenterade rapporten första gången i budgetpropositionen . anför att målen för är så många att prioriteringarna i bidragsgivning blir otydlig för de bidragsssökande. Regeringen har i regleringsbrevet till minskat antalet mål och avser att fortsätta denna översyn. rekommenderar regeringen att se över de förordningar som styr bidragsgivningen så att de tydliggör på vilka grunder bidragen ska fördelas. Bland annat som en följd av den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) avser regeringen att se över vissa bidragsförordningar. konstaterar att nuvarande bidrag ofta avser traditionella och etablerade konstformer, vilket kan göra det svårt för genreöverskridande verksamhet att få stöd. Regeringen har gjort en viss omprioritering av bidragen inom ramen för budgetpropositionen. En del av kritik har rört bristen på förnyelse inom bidragsgivningen, då i form av att bidragen till största delen har gått till samma bidragsmottagare . Regeringen vill här framhålla att förnyelse inom bidragsgivningen inte säkerställs genom omsättning på bidragsmottagare. Förnyelse har i grunden att göra med verksamhetens innehåll snarare än bidragsmottagande organisation.