prop · GX033 · 2009-09-21 00:00:00 — Kulturpolitikens specifika uppgift är att stödja konstnärligt skapande i olika former, att skapa förutsättningar för att bevara, tolka, tillgänglig- göra och utveckla kulturarvet, att bidra till att människor i hela landet har möjlighet att ta del av ett rikt och mångsidigt kulturutbud samt att med- verka till att kulturen återspeglar den stora mångfald som präglar dagens samhälle. Vi menar också att kulturpolitiken ska syfta till att kulturella och estetiska värden blir beaktade inom alla områden som berörs av offentligt beslutsfattande. Kulturpolitiken ska ha ett medborgarperspektiv. Detta förutsätter ett samarbete och samspel mellan statlig, regional och lokal nivå. Den statliga kulturpolitiken kommer till uttryck genom den verksamhet som bedrivs inom ramen för de statliga myndigheterna och institutionerna inom kulturområdet; genom de bidrag och ersättningar som ges till kulturskapare, institutioner, organisationer och fria grupper; genom att statsmakterna fastställer och via myndigheterna följer upp regelverket inom kulturområdet och inte minst genom att aktörerna på kulturområdet samverkar med andra politikområden, med det civila samhället och med näringslivet. Enligt Statens kulturråds statistik avsatte stat, landsting och kommuner sammantaget till kultur, varav staten , landsting/regioner och kommunerna . De enskilt största finansiärerna är dock hushållen som investerade i kulturupplevelser. och spelar en viktig roll som producenter och förmedlare av kultur. Kulturansvaret är en viktig del i företagens uppdrag i allmänhetens tjänst. Genom radio- och tv- avgiften får bolagen medel för sin verksamhet. Engagemanget och intresset för kultur är stort i . Genom att det ekonomiska ansvaret för kulturen delas mellan offentliga och privata finansiärer samt ideella krafter stärks kulturens möjligheter till utveck- ling och oberoende. Privata och ideella initiativ har spelat och spelar en viktig roll för framväxten och spridningen av kulturell verksamhet i vårt land. I många andra länder är andelen sponsring och ideell finansiering av kulturen dock betydligt högre. Det är positivt om inslaget av icke- offentlig finansiering ökar även i fler kulturprojekt skulle komma till stånd och kultursektorns beroende av politiska beslut skulle minska. Hur enskildas finansiering av kulturverksamhet kan öka behöver därför ges ytterligare uppmärksamhet. Kulturlivets olika intressenter har mycket att vinna på att i högre utsträckning än samverka kring villkor och förutsättningar för extern finansiering. Regeringen avser att ge i uppdrag att ha en samordnande roll när det gäller arbetet med dessa frågor. 3.4Kulturvanor i det nya mediesamhället Det svenska samhället skiljer sig i många avseenden från det vi hade då den förra kulturutredningen lades fram . hade av befolkningen tillgång till Internet hemma och 2007 var motsvarande siffra . använde av befolkningen Internet en genomsnittlig dag. Utbudet av radio- och tv- program är större . Vilken effekt förändringarna på medieområdet har haft på svenskarnas kulturvanor är svårt att bedöma, men kulturvanestatistiken (nr 2009:12) visar att det höga deltagandet i kulturella aktiviteter står sig. kan vi se en tendens till att fler går på konsert och att det egna skapandet ökar. När det gäller biobesök har publikantalet varit rela- tivt , runt 15 miljoner , . Ande- len film som ses på bio utgör dock endast en liten del av den totala film- konsumtionen, som till stor del sker i hemmen. Svenskarnas teatervanor har också varit relativt stabila den senaste tioårsperioden, medan museer och bibliotek har fått något färre besökare, särskilt i åldersgruppen . Däremot har inte museernas betydelse i skolverksamheten minskat. Antalet besökare från skolor och förskolor har legat relativt runt 1,6 miljoner . Biblioteken har också fått något fler besökare . Ljudboksmediet har utvecklats och fått ett stort genomslag bland litte- Däremot tenderar bokläsningen generellt att minska bland unga, medan äldre i stället läser något mer jämfört med tidi- Jämfört med mitten av syns en nedgång när det gäller deltagandet i studiecirklar och kurser. Intresset för släktforskning har dock ökat, bl.a. till följd av de förbättrade möjligheter till forskning som den nya tekniken innebär. Dator- och tv-spelande blir en alltmer utbredd aktivitet och datorspelen blir i sig alltmer avancerade. De som deltar mest i kulturella aktiviteter är personer I allmänhet behåller kvinnor även senare i livet ett högre kultur- intresse än män. Kulturmönstren skiljer sig åt mellan högutbildade och lågutbildade och mellan dem som bor i städer och dem som bor i Antalet aktiva utövare ligger däremot på ungefär samma nivå, Personer med någon typ av funktionsnedsättning ägnar sig fortfarande åt kulturella aktiviteter i avsevärt mindre utsträckning än genomsnittet av befolkningen. De nya medierna och hur de används Varje person med tillgång till Internet har möjlighet att välja bland en stor mängd kulturuttryck. Utbudet av film, musik, konst, bilder, böcker, museiutställningar och annan kultur har aldrig varit så stort och så till- Den som efterfrågar smalare nischer inom musik, har genom Internet lättare än tidigare att finna det som Likaså har kulturskapare nya möjligheter att nå en större publik för sina verk. En ökande andel av film- och musikkonsumtionen sker numera över Internet. Olika tjänster på direkt begäran (on demand- tjänster) eller med en prenumeration som grund utvecklas kontinuerligt, såsom strömmad musik eller böcker som trycks på begäran. I takt med att tv- och radioföretag tillgängliggör sitt utbud på begäran på Internet styrs också vårt tv-tittande och radiolyssnande alltmer av individuella val, i stället för att anpassas till en bestämd tablå. Tekniken ger nya möjligheter till eget skapande. teknisk utrustning för musik- och filminspelning, grafisk design och liknande har blivit billigare och lättare att använda. gett ökade möjligheter att tillgängliggöra kulturutbudet för döva och hörselskadade, samt för synskadade personer. För kulturskapare, producenter och konsumenter har sociala medier och nätverk blivit allt viktigare som kommunikations- och marknads- Diskussionen om vad som är kvalitet bra och dåligt, lämpligt och olämpligt har genom Internet blivit tillgänglig för allt fler. Den nya tekniken har också inneburit ökad tillgång till historiskt mate- rial, vilket har förbättrat förutsättningarna att ta del av kulturarvet för såväl forskarna som allmänheten. Internetkulturen kan från det perspek- tivet sägas ha medfört att medborgarperspektivet stärkts och breddats, inte bara inom kulturområdet, utan i hela samhället. Upphovsrätten är av grundläggande betydelse för konstnärers frihet Förutsättningarna för att få inkomster från sitt konstnärskap har genom de nya sätten att uppleva konst och kultur kan en populär artist eller konstnär, rent hypotetiskt, helt sakna inkomster från nyttjandet av sina verk. 2009/10:3 menternas medvetenhet eller omedvetenhet om det ekonomiska värdet av en kulturgärning är en högaktuell fråga. Mot den bakgrunden är det av största vikt att frågor om upphovsrätt, kulturskapares försörjnings- villkor samt yttrande- och informationsfrihet fortsatt uppmärksammas. Det kan sammanfattningsvis konstateras att tillgången till Internet har gett upphov till en rad förändringar i hur människor tar del av, skapar och sprider kultur. Internet har skapat nya rum för kulturupplevelser, ett vid- gat kulturutbud, hög tillgänglighet och ökade spridnings- och marknads- föringsmöjligheter. Genom Internet skapas globala kontaktytor, ökade utvecklingsmöjligheter för smalare genrer, nya möjligheter till eget del- tagande och medskapande, och ökat konsument- och medborgarinfly- tande. Vi ser också att förändrade och delvis nya ekonomiska förutsätt- ningar för kulturproduktion växer fram och att diskussionen kring mång- fald, kvalitet och amatör- respektive professionell kultur får en delvis ny innebörd. Nya möjligheter uppstår, men också nya krav och svårigheter. Allt detta måste kulturpolitiken ta i beaktande framöver. Barns och ungas kulturvanor och medieanvändning Av Nordicoms statistik (Internetbarometern 2007) framgår att av ungdomar i åldersgruppen har tillgång till Internet i hemmet och nästan lika många använder Internet . Genom Internet erbjuds digitala rum där barn och unga tar reda på fakta, laddar ner musik och film, gör egen film och musik, skriver och byter dikter med varandra, spelar spel med sig själva eller med spelare på andra sidan jorden, visar bilder och berättar om sin vardag och sina drömmar. Var femte svensk 3-åring och varannan 5-åring har börjat använda Internet och de flesta 1418-åringarna använder nätet . Tiden med Internet ökar med stigande ålder och barn mellan använder Internet en vanlig dag medan 1319-åringarna uppger dubbelt så . Trots att datorn blivit allt viktigare som förmedlare av rörliga bilder är tv:n fortfarande det vanligaste mediet och av 916-åringarna tittar (: Ungar & Medier 2008). Barns och ungas Internetanvändning innebär stora möjligheter, men det finns även baksidor i form av t.ex. nätmobbning eller övergrepp via nätet. Flera aktörer bl.a. , och (Barnens Rätt I Samhället) arbetar med att uppmärksamma dessa frågor. Parallellt med de förändrade kulturmönster som den tekniska utveck- lingen inneburit deltar barn och unga i oförändrad utsträckning i mer traditionella kulturaktiviteter och utbudet för denna grupp är stort. deltog 360 000 unga i musik- och kulturskolornas aktiviteter och trots att föreningsaktiviteten minskat , är fortfarande många unga aktiva i föreningar och deltar i studieförbundens verksam- het, särskilt inom musikområdet. Barns och ungdomars förutsättningar att ta del av kultur skiljer sig dock åt beroende på ålder, bostadsort, för- äldrarnas utbildning, i vilken skola de går och i viss mån på föräldrarnas ekonomi. När det gäller kulturvanor är skillnaderna störst mellan flickor och pojkar, mellan barn och unga från storstäder och från mindre städer samt mellan barn och unga med respektive utan funktionshinder. beskrivits ovan gör den nya och tillgängliga tekniken det möjligt att skapa egna fora för kommunikation, kultur och kreativitet. högsta grad barn och unga som i allmänhet tar till sig ny teknik snabbare än vuxna och som tillhör en generation där den digitala tekniken på ett självklart sätt är integrerad i vardagen. Det är därför angeläget att kultur- politiken är utformad så att den även kan ta tillvara den unga generatio- nens kunskaper, värderingar och kulturyttringar. Att verka för ett rikt och nyskapande kulturliv som är tillgängligt för alla människor samt att bevara och tillgängliggöra kulturarvet är viktiga upp- gifter för hela samhället det allmänna lika väl som enskilda. Alla som bor i vårt land ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och kunna uppleva dans, musik, teater, litteratur, bildkonst, utställningar och levande kulturmiljöer. I internationella jämförelser, bl.a. undersökning European Cultural Values , framstår som ett i många avseenden framgångsrikt kulturland med kulturellt intresserade och engagerade invånare. När det gäller bokläsning och biobesök ligger i topp bland de europeiska länderna. Detta gäller även till exempel besök på bibliotek, museer och konsthallar, liksom besök vid historiska platser. En hög andel av befolkningen ägnar sig också åt eget skapande som att spela instrument, sjunga i kör, dansa eller skriva. Detta är naturligtvis positivt och ett gynnsamt utgångsläge för överväganden kring de framtida statliga insatserna på kulturområdet. Men trots att det är en i många delar ljus bild som statistiken målar upp finns det flera områden inom det kulturpolitiska fältet som behöver utvecklas. Att ta tillvara och värna det som fungerar väl, men anpassa politikens former och innehåll till samhällslivets utveckling och de nya behov och möjligheter vi ser växa fram, är utgångspunkten för de förslag som lämnas i denna propo- sition. I betänkande görs en genomgång av olika tenden- ser i samhällsutvecklingen som bedöms ha eller borde ha påverkan på kulturpolitiken. Här nämns bl.a. globaliseringen, den tekniska utveck- lingen, en förändrad syn på det civila samhällets roll samt det faktum att i ökande grad kommit att präglas av etnisk och kulturell mång- fald. Regeringen delar bedömningen att dessa faktorer är viktiga utgångspunkter när det gäller inriktningen av kulturpolitiken. Ett genom- gående tema för förslagen och bedömningarna i denna proposition är kulturlivets relation till andra samhällssektorer och kulturpolitikens samspel med andra politikområden. I detta ökade samspel är kulturens egenvärde en grundförutsättning. Det är viktigt för kulturpolitiken att ta hänsyn till det civila samhället olika organisationer och nätverk av mer eller mindre formell art och dess roll för kulturen i hela landet. Barns och ungas rätt till kultur står högt på regeringens agenda. Såväl tillgången till professionell kultur av hög kvalitet som möjligheten att utveckla sitt eget skapande ingår här som viktiga delar. Det är mot den bakgrunden som regeringen har tagit initiativ till satsningen Skapande Prop. 2009/10:3 skola och föreslår att den byggs ut. Satsningen på läsfrämjande är också en betydelsefull del av regeringens politik för barn och unga liksom betoningen av kulturinstitutionernas ansvar gentemot den yngre publiken. De tekniska framstegen påverkar kulturlivet på olika sätt och ger nya möjligheter, inte minst när det gäller uppgiften att bevara och tillgänglig- göra kulturarvet. Den tekniska utvecklingen har bl.a. fört med sig helt nya möjligheter när det gäller att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Det är viktigt att kulturlivets aktörer använder och vidareutvecklar dessa möjligheter. Det finns också ett behov av att förändra statens bidragsgivning till regional kulturverksamhet. Redan i den kulturutredning som låg till grund kulturpolitiska proposition angavs att regionerna borde ges ett ökat ansvar för att fördela de medel som staten avsätter till kultur. En förutsättning var att det regionala institutionsnätet på kulturområdet skulle ha byggts ut. Vi menar att det , senare, är hög tid att ta nästa steg. Detta får i sin tur konsekvenser för verksamheten vid , Stiftelsen och Riksutställningar. är ett land där många kulturer möts och korsbefruktar varandra. Ett ökat resande, nya medievanor och tekniska framsteg samt den ökade invandringen till är några bidragande orsaker. Kultur- livet i har blivit intressantare, roligare och spretigare men sam- tidigt kanske också svårare att överblicka. Mångfalden av kulturyttringar ställer nya och ökade krav på kulturinstitutionernas verksamhet, på deras omvärldsbevakning och på öppenhet och flexibilitet i bidragssystemen. I detta sammanhang bör konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar nämnas. Konventionen som trädde i kraft är den första internationella överenskommelsen på kulturpoli- tikens område som bekräftar rätten och skyldigheten att föra en politik till stöd för en kulturell mångfald. Kulturskaparnas möjligheter att försörja sig på sitt arbete och villkoren för att skapa konst är en central fråga för kulturpolitiken och något som regeringen kontinuerligt arbetar med. I propositionen lämnas en rad för- slag som direkt och indirekt bidrar till att förbättra kulturskaparnas villkor och deras förutsättningar att försörja sig på sitt konstnärliga arbete. Kulturens allt viktigare roll i samhällsutvecklingen Utgångspunkten för kulturpolitiken är kulturens egenvärde och roll i samhället. Värdet av en rik och mångsidig kultur som ges utrymme att utvecklas och som är tillgänglig för alla är i sig en fullt tillräcklig anled- ning för statens engagemang. Kulturpolitikens legitimitet behöver inte sökas i de eventuella effekter den får i förhållande till andra politiska målsättningar. innefattar kulturen och konsten många av de värden och kvaliteter som vi förknippar med ett gott samhälle, t.ex. yttrandefrihet, kreativitet, bildning, humanism och öppenhet. Konsten kan också bidra till att ifrågasätta och problematisera invanda föreställningar och tanke- Ett rikt kulturliv skapar, bevarar och utvecklar omistliga värden Det är därför en självklar utgångspunkt att samhället i form av både offentliga, privata och ideella krafter delar ansvaret för kultu- Omvänt är konsten och kulturen ofta betjänt av eller beroende av att samverka med andra samhällssektorer. Omsorgen om landskapet förut- sätter att både natur- och kulturintressen tas tillvara och kan samspela Städerna och de bebyggda miljöerna får gynnsammast möjliga utveckling i de fall där arkitektoniska kvaliteter och bevarande- aspekter samt behoven av fungerande kommunikationslösningar och god samhällsservice kan ses i ett sammanhang. Inom bl.a. arkitektur, mode och design kan stora konstnärliga värden vara kombinerade med en hög Kulturen och kulturmiljöerna har stor betydelse för besöksnäringen, landsbygdsutvecklingen samt lokal och regional Länder, regioner och städer som skapar förutsättningar för ett rikt kulturutbud har också bättre möjligheter att locka både besökare och nya invånare liksom att locka till sig nya företagsetableringar. ingen presenterar i budgetpropositionen insatser för att främja att fler internationella idrottsevenemang arrangeras i . och modeller som utarbetas inom idrottsområdet bör kunna stärka och inspirera besöksnäringen som helhet och därmed få positiva effekter även Medvetenheten om kulturens roll för kontakterna med andra länder har ökat, bl.a. inom ramen för Sverigefrämjandet och utvecklingssamarbetet. Kulturens roll i EU:s externa relationer återfinns som prioritering i EU:s rådsresolution om en europeisk agenda för kultur . Utbildningsväsendets olika delar, förskola, skola, högre utbildning och annan eftergymnasial utbildning samt forskning, har naturligtvis en stor betydelse för kulturområdet och vice versa. Förskolan och skolan har ett kulturuppdrag som riktar sig till alla barn och elever. bl.a. genom satsningen på uppmärksammat kulturens roll Det finns nära kopplingar mellan kulturområdet, yrkesutbild- ningen, den högre utbildningen och forskningen inom framför allt det humanistiska och det konstnärliga området. En yrkesverksam dansare, skådespelare, musiker eller bildkonstnär har i de flesta fall genomgått en lång yrkes-, universitets- eller högskoleutbildning och ofta någon form av förberedande kurs vid en folkhögskola eller annan utbild- Kvaliteten på de konstnärliga utbildningarna spelar därför en viktig roll för kulturlivets utveckling. På samma sätt är det avgörande att verksamheten inom museiområdet och andra kulturarvs- områden står på en vetenskaplig grund. Det är angeläget att samarbetet mellan kulturområdet och andra sam- Ett sådant samarbete är till värde för alla parter och ska inte heller stå i motsättning till värnandet av kulturens frihet och Satsningen på har nämnts ovan och beskrivs närmare längre fram i denna proposition. En handlingsplan för gemensamma initiativ på det kultur- och näringspolitiska området beslutas av reger- Insatser görs för att ytterligare utveckla sam- verkan mellan miljö- och kulturpolitiken i strävan mot en långsiktigt En särskild satsning har inletts för att upp- märksamma kulturens betydelse ur hälsosynpunkt. Dessa initiativ Prop. 2009/10:3 kommer att utvecklas vidare. Vi vill också uppmärksamma det civila samhällets betydelse för kulturen och konsten. Införandet av en ny stöd- ordning för nyskapande kulturprojekt är ett led i att främja samarbetet med andra områden i samhället. I avsnitt 10.2 aviserar regeringen bildan- det en ny analysmyndighet inom kulturområdet. En av myndighetens viktigaste uppgifter kommer att bli att analysera kulturens roll i ett bredare samhällsperspektiv. Barns och ungas rätt till kultur Av befolkning är nära 2,8 miljoner barn och ungdomar . Var femte invånare är . De flesta är födda i men många har sina rötter i andra delar av världen. Konventionen om barnets rättigheter () stadgar bl.a. rätten för barn att fritt få delta i det kulturella och konstnärliga livet, att få göra sig hörda och få möjlighet att påverka sin egen situation. Konventionens principer om delaktighet och inflytande återfinns också i regeringens mål för barn- rättspolitiken. Vikten av att ge ungdomar tillgång till meningsfulla kultur- och fritidsaktiviteter understryks även i regeringens ungdoms- politik, som omfattar alla unga mellan . Det lilla barnet föds med förmågor att uppfatta och uttrycka sig genom musik, dans och bilder. Under uppväxten behövs stöd och stimulans för att dessa förmågor ska utvecklas. Att få skapa och uttrycka sig och ta del av andras skapande ökar vår förståelse av oss själva och av omvärlden. Det bidrar till reflektion och kritiskt tänkande. Kännedom om kulturarvet ger insikter om dagens samhälle och hur det har utvecklats. Alla barn och ungdomar ska ha möjlighet och rätt till kulturupplevelser oberoende av familjeförhållanden eller var man växer upp. Oavsett ålder, kön, even- tuell funktionsnedsättning eller etnisk, socioekonomisk eller religiös bakgrund ska barn och unga kunna ta del av och utforska kultur och konstnärliga uttryck i olika former. Begreppet barn- och ungdomskultur kan definieras som kultur för, med och av barn och unga. Barns och ungdomars kreativitet och eget skapade kommer till uttryck på många olika sätt. I samtliga fall är det barnets behov som ska stå i centrum för de insatser som görs för att främja barn- och ungdomskulturen. Barns och ungdomars deltagande i kulturlivet är av stor betydelse även ur ett samhällsperspektiv. Det är viktigt att den unga generationen har de redskap som krävs för att möta morgondagens behov och förväntningar. Inom EU har kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer pekats ut som en av åtta nyckelkompetenser som är nödvändiga för personlig utveckling, aktivt medborgarskap, social sammanhållning och anställ- ningsbarhet i ett kunskapsbaserat samhälle. Runt om i landet på lokal, regional och nationell nivå bedrivs ett viktigt och mångsidigt kulturarbete med barn och unga som målgrupp och medaktörer. Till stor del skapas både kultur- och fritidsaktiviteter i ungas egna organisationer. Landets musik- och kulturskolor är betydelsefulla inte bara för barnen utan även för att vitalisera och skapa gemenskap i lokalsamhället i stort. Inte minst är deras samverkan med förskolor och skolor betydelsefull för att stärka skolans estetiska verksamhet. Barn och unga blir med den digitala tekniken i allt högre grad själva kreatörer och kulturproducenter. Tekniken har gett upphov till nya konsumtionsmönster med nya behov och krav, nya beteendemönster och delvis nya attityder. För att ge barn och unga möjlighet att ta vara på sin kreativitet fullt ut är det viktigt att vuxenvärlden är medveten om dessa Staten ska genom sina institutioners verksamhet och de olika stöd som ges inspirera, stödja och komplettera kulturell verksamhet för, av och med barn och ungdomar. Regeringen har därför beslutat att alla statliga kulturinstitutioner ska ha som mål att integrera ett barnperspektiv i sina I avsnitt 5 föreslås att barns och ungas rätt till kultur lyfts fram ännu tydligare i kulturpolitikens övergripande målsättningar. För att ge fler barn och unga möjlighet att ta del av de statliga museer- nas utbud har regeringen infört fritt inträde för perso- ner upp till till dessa museers samtliga utställningar. stärktes stödet till de fria grupperna med i syfte att bl.a. ge dessa större möjligheter att möta barn och ungdomar. medel har bidragit till en ökad satsning på samverkan inom biblioteks- området vilket lett till att ett antal projekt blivit permanenta. nella programmet i skolan, som har koordinerats av , avslutades efter att det nationella Institutet i skolan vid bildats . Skapande skola, som infördes , är regeringens långsiktiga kultur- satsning för att successivt nå alla barn och skapa hållbara förutsättningar