prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — Fokus för gruppens arbete är sociala frågor och preventivt arbete i form av utbildning för att möjliggöra tidig identifiering av offer samt skydd och stöd till dem som utsatts. Att ge stöd och hjälp till brottsoffer kan vara en svår uppgift för kommunernas socialtjänst. De som är särskilt utsatta, dvs. våldsutsatta kvinnor och deras barn och barn och unga som är utsatta för hedersrelaterat förtryck, lever ofta under svåra förhållanden och har komplexa hjälpbehov. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Insatser kan behövas från flera olika samhällsaktörer vilket ställer krav på samverkan mellan socialtjänst, rättsväsende, hälso- och sjukvård, ideella organisationer och andra samhällsaktörer. Regeringens breda satsning inom området innefattar bland annat åtgärder för bättre samverkan samt stärkt kunskaps- och verksamhetsutveckling. Regeringen bedömer att dessa åtgärder sammantaget kommer att leda till en positiv utveckling. Samverkan är också av särskild betydelse då det gäller frågor som rör prostitution och människohandel. Såväl nationell som internationell samverkan är viktig i dessa sammanhang. Det är viktigt att det finns en beredskap hos de sociala myndigheterna och rättsväsendet för att kunna erbjuda skydd och stöd till dessa utsatta människor. Regeringens insatser på området syftar till att bredda och fördjupa samverkan och kunskapen inom området så att förutsättningarna för att hjälpa de drabbade förbättras och det förebyggande arbetet stärks. som granskat årsredovisningen för , har inte haft invändningar i myndighetens revisionsberättelse Det har skett en positiv utveckling av där ökat fokus har legat på kunskapsutveckling och ökad kvalitet, effektivitet och resultat i handläggning och insatser. har utvecklingen varit fragmentiserad och det har saknats samordning mellan de olika initiativ som tagits. Det har uppmärksammats att arbetet inom i för liten utsträckning har bedrivits utifrån kunskap om effekten av olika insatser, arbetssätt och metoder. Det har också saknats ändamålsenliga jämförelser av verksamheterna som kan ligga till grund för kvalitetsutveckling och brukarval. Utvecklingen av informationsförsörjningen har saknat en sammanhållen strate- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 gisk inriktning anpassad för kommunernas förutsättningar. Regeringens ambition inom område är att stödja huvudmännen och verksamhetsansvariga i arbetet med att svara upp mot förväntningarna på en kunskapsbaserad socialtjänst där kvalitet, effektivitet och resultat är de centrala ledorden. Det handlar om att skapa förutsättningar för utveckling av den sociala verksamheten hos kommuner med vitt skiftande förutsättningar. För att uppnå bestående förändringar måste arbetet bedrivas långsiktigt och involvera de centrala aktörerna liksom företrädare för huvudmännen och verksamhetsansvariga. Regeringen har tagit initiativ inom tre områden som identifierats som strategiskt viktiga för utveckling. En överenskommelse har tecknats med kommuner och landsting om stödjandet av en evidensbaserad praktik inom . kommer arbetet att bedrivas utifrån parternas överenskommelse. fick i uppdrag att intensifiera arbetet med öppna jämförelser och under nästkommande år fortsätter utvecklingen i enlighet med Strategin för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården och . Regeringen gör också bedömningen att det finns stora möjligheter för kommunerna att förbättra och effektivisera nuvarande informationshantering och att genom samverkan se till att kostnaderna för framtida IT-stöd hålls nere. Öppna jämförelser av kvalitet, resultat och effektivitet inom är ett kraftfullt verktyg för kvalitetsförbättring. Jämförelserna ger beslutsfattare, profession, brukare och övriga medborgare insikter i hur fungerar och kan förbättras. Jämförelserna synliggör bra och dåliga prestationer, vilket skapar ett förändringstryck. Goda resultat kan analyseras och fler kan lära sig av framgångsrika metoder och sätt att organisera verksamheten. I den mån brukarna har möjlighet att välja utförare av de insatser som de beviljats kan öppna jämförelser ge information om de olika alternativen. Regeringen har gett en rad olika uppdrag för att utveckla öppna jämförelser inom verksamhetsområden. Uppdragen beskrivs närmare under avsnitt 8.4.1 Kvalitetsutveckling inom . Målet är att det ska finnas lättillgängliga, aktuella, ändamålsenliga och tillförlitliga kunskapsunderlag i form av öppna jämförelser av data. Kunskapsunderlagen stödjer fria val, nationella såväl som verksamhetsnära beslut, förbättringsarbete och granskning av och hälso- och sjukvårdens hemsjukvård. Öppna jämförelser ska ge information om resultat, kvalitet och effektivitet och redovisas på ett sådant sätt att jämförelser blir möjliga mellan olika kommuner, landsting och andra utförare, både på övergripande nivå och på enhetsnivå. Arbetet bedrivs i samverkan med Kommuner och Landsting. Regeringen har antagit en nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Strategin är framtagen av en arbetsgrupp bestående av , Kommuner och Landsting, , Vårdföretagarna och FAMNA. För den fortsatta satsningen på att utveckla öppna jämförelser avser regeringen att avsätta från anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Den nationella strategin klargör riktningen för den fortsatta utvecklingen av öppna jämförelser. Den nationella strategin och övriga åtgärder inom området är ett prioriterat arbete. präglas av att kunskapsbasen för insatserna är outvecklad. Det finns därför behov av insatser till stöd för en fortsatt kunskapsutveckling inom . Regeringen och Kommuner och Landsting har därför undertecknat en överenskommelse om att arbeta gemensamt för att förbättra förutsättningarna för en evidensbaserad praktik i . Regeringen avser att avsätta 5 miljoner och 15 miljoner från anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. för detta arbete. En projektgrupp arbetar för att bland annat ta fram underlag för prioriteringar av hur avsatta medel ska användas. Områden som nämns i överenskommelsen är bland andra utbildningssatsningar, bättre tillgång till information om forskning och annan kunskap och analys av brukares och brukarföreträdares roll i den evidensbaserad praktiken på lokal och nationell nivå. finns en nationell IT-strategi för vård och omsorg som har tagits fram av regeringen tillsammans med Kommuner och Landsting, , , och . Den nationella IT- strategin innehåller en gemensam vision om hur sektorns informationsförsörjning bör fungera. Strategin har antagits av samtliga landsting. har tyngdpunkten i arbetet legat på den landstingsbedrivna hälso- och sjukvården. För att stödja kommunerna i deras arbete att förbättra och effektivisera nuvarande informationshantering bedömer regeringen att det kan finnas anledning att anpassa den nationella IT- strategin så att den i större omfattning innefattar den kommunala vården och omsorgen. Den statliga tillsynen är ett av de viktigaste instrumenten för att se till att rättssäkerheten och kvaliteten inom garanteras för dem som är beroende av dessa samhällsinsatser. Staten har ett ansvar för att genom bl.a. tillsyn säkerställa efterlevnaden av de lagar, förordningar och föreskrifter som riksdag, regering och myndigheter beslutat om för de huvudmän och utförare såväl offentliga som privata som ansvarar för uppgifter och verksamheter inom hälso- och sjukvården och . Den sociala tillsynen berör i hög utsträckning människor som av olika skäl är särskilt utsatta men också deras anhöriga. Det är därför viktigt att tillsynen fungerar på ett trovärdigt och rättssäkert sätt. Människor som erhåller vård och behandling, omvårdnad och andra stödinsatser är ofta i ett starkt beroendeförhållande till dem som arbetar i verksamheterna. Insynen i verksamheterna och vad som händer i dessa under olika delar av dygnet är starkt begränsad. Många förmår inte att hävda sina egna intressen eller föra sin egen talan. Ansvariga för verksamheter och lagstiftning har ett särskilt ansvar att se till att de som finns i verksamheterna inte blir utsatta för skador och kränkningar och att det stöd, den vård, behandling och omsorg som ges är säker och av god kvalitet samt att personal har den erfarenhet och kompetens som behövs och inte är olämplig för uppgiften. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 beslutade om propositionen Samordnad och tydlig tillsyn av (prop. 2008/09:160) om en helt ny organisation av tillsynen över där länsstyrelsernas nuvarande sociala tillsyn förs över till och samordnas med hälso- och sjukvårdstillsynen . Tillsynen över SiS enligt socialtjänstlagens bestämmelser blir en ny uppgift för . Dessa förändringar ska ge förutsättningar för en effektiv och tydlig tillsyn av såväl och verksamheter enligt LSS som hälso- och sjukvården. För att tillsynen ska bli mer enhetlig över landet är det också viktigt att utarbetar bedömningskriterier för tillsynen. Det gäller inte minst bestämmelserna i socialtjänstlagen (3 kap. 3 § SoL) som anger att insatser inom ska vara av god kvalitet och att det för utförandet av uppgiften ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska dessutom systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Regeringen har därför givit i uppdrag att utarbeta bedömningskriterier för tillsynen som närmare konkretiserar innebörden i dessa bestämmelser. Regeringen bedömer att tillsynsreformen ska ge förutsättningar för en effektiv och tydlig tillsyn av såväl och verksamheter enligt LSS som hälso- och sjukvården. Regeringen gör vidare bedömningen att tillsynsreformen kommer att innebära att en gemensam tillsyn mellan hälso- och sjukvården, och kommer att underlätta granskningar som syftar till att komma åt brister i vårdkedjan, i samarbetet mellan landsting och kommun, och i gränsområden som berör både vården och ansvar och där människor riskerar att inte få den hjälp de behöver. Kostnaderna för genomförandet ryms inom befintliga anslagsramar. Dessutom tillförs anslaget 9:1 i syfte att höja ambitionsnivån och effektiviteten i tillsynen. Regeringen bedömer också att sammanslagningen av tillsynen av hälso- och sjukvården och kommer att bli mer kostnadseffektiv än den nuvarande ordningen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En oberoende granskningsfunktion kan genom analys och utvärdering stärka arbetet med öppna jämförelser av resultat, kvalitet och effektivitet i hälso- och sjukvård. En arbetsgrupp har tillsatts på för att föreslå former och definiera uppgiften för en oberoende granskningsfunktion. Inrättandet av en granskningsfunktion för hälso- och sjukvården planeras att ske . Dess koppling till äldreomsorg och övrig socialtjänst kommer att beredas vidare. Dialog med ideell sektor bjöd regeringen in idéburna organisationer verksamma inom det sociala området till en dialog i syfte att utveckla relationen mellan staten och den ideella sektorn. Dialogen resulterade i att en överenskommelse kunde slutas mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting . Denna överenskommelse, som innehåller centrala principer, åtaganden och åtgärder som vardera part ska genomföra, är ett viktigt första steg mot tydligare relationer och nya former för samråd mellan den offentliga och den ideella sektorn inom det sociala området. Enligt överenskommelsens principer är den ideella sektorns självständighet central, som vägar för ett bättre tillvaratagande av kunskapen och engagemanget inom den ideella sektorn kan utvecklas. En partssammansatt arbetsgrupp har skapats för att följa upp överenskommelsen och genomförandet av de åtgärder som formulerats där. Uppföljningsarbetet kommer bl.a. att omfatta årliga dialogkonferenser, uppföljningsrapporter och tematiska studier. avser regeringen att avsätta från utgiftsområde 17, anslag 13:6 Insatser inom den ideella sektorn samt från anslaget 1:6 Bidrag till hälso- och utveckling av socialt arbete m.m. Sammantaget för detta arbete. Regeringen avser att överlämna en proposition om politiken för den ideella sektorn . I propositionen kommer regeringen att föreslå ett nytt mål för politiken för den ideella sektorn. Utgångspunkten för det nya mål som föreslås är den ideella sektorns centrala roll i demokratin. mer också att beskriva ett system för uppföljning av politiken och den ideella sektorns villkor. Den kommer också att behandla ett antal områden som är av särskild vikt för sektorn, bl.a. inrättandet av ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället samt utveckling av statistiken om den ideella sektorn. Det krävs insatser inom olika politikområden för att stärka människors förmåga till självförsörjning. Regeringen utökar bl.a. resurserna inom arbetsmarknadspolitiken. Därigenom möjliggörs förstärkta insatser för dem som är korttidsarbetslösa men även för dem som står långt från arbetsmarknaden. Insatser som aviseras i denna proposition är bl.a. fler platser i arbetspraktik och coaching samt en nyaktiveringsinsats inom statlig och verksamhet. En lag om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare (Sfi-bonus) införs i 13 kommuner. Bonusen undantas vid prövning av rätten till ekonomiskt bistånd. Försöket syftar till att undersöka om ökade ekonomiska incitament kan leda till att fler elever klarar sina snabbare. Målgruppen för försöket är invandrare, som folkbokförts i första gången mellan och och som deltagit i undervisning i svenska för invandrare (Sfi) i någon av försökskommunerna. Försöket omfattar dock inte arbetskraftsinvandrare eller gäststuderande. bereds också ett nytt förslag avseende nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering. Syftet med förslaget är att underlätta och påskynda etableringen i och att införa en statlig ersättning till nyanlända invandrare som deltar i introduktionsprogram. Därmed riktas betydande insatser till dem som drabbas hårdast av lågkonjunkturen. Stöd och skydd för barn och unga De barn och unga som är i behov av insatser från tillhör i många fall de mest utsatta och sårbara i vårt samhälle. Det är därför av särskild vikt att fortsatt stärka stödet och skyddet för dessa barn och unga. träder tillsynsreformen i kraft (se tidigare avsnitt om Utvecklad tillsyn). Vad som särskilt berör den sociala barn- och ungdomsvården är att ett barnrättsperspektiv integreras i tillsynen. När samhället griper in i barns, ungdomars och deras föräldrars liv tar det på sig ett stort ansvar. Det måste ställas höga krav på säkerhet och kvalitet i insatserna och på att beslut hanteras på ett rättssäkert sätt. Tillsynen spelar i det sammanhanget en viktig roll såväl när det gäller tillsyn som kunskapsförmedling och vägledning. De särskilda medel om för stärkt tillsyn av den sociala barn- och ungdomsvården kommer att utgå även . Det handlar bl.a. om att följa upp de iakttagelser som gjorts av tillsynen . Medel finns avsatta för detta ändamål på anslag 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Den sociala barn- och ungdomsvården utgör en viktig del av regeringens satsning på öppna jämförelser(se tidigare avsnitt om öppna jämförelser). Målsättningen är att de öppna jämförelserna ska möjliggöra bättre uppföljning på lokal och nationell nivå av de verksamheter som riktas till barn och unga samt också ligga till grund för jämförelser verksamheter emellan. kommer att intensifiera arbetet med att utveckla öppna jämförelser. lämnade sitt betänkande Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) (SOU 2009:68) . Utredningen föreslår att bestämmelserna till stöd och skydd för barn och unga i SoL sammanförs med bestämmelserna i till en ny lag. Den nya lagen får ett tydligt barnrättsperspektiv genom att åtgärder med stöd av lagen ska utgå från vad som är bäst för barnet. Ett antal nya bestämmelser föreslås när det gäller barnavårdsutredningar, barn som placeras utanför det egna hemmet samt gällande kompetenskrav för socialsekreterare som arbetar med myndighetsutövning i den sociala barn- och ungdomsvården. Betänkandet är remitterat och kommer därefter att beredas vidare i . I propositionen Utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården m.m. (prop. 2006/07:129) aviserades att villkoren för familjehemsföräldrars ersättning från arbetslöshetsförsäkringen skulle ses över. I en proposition kommer regeringen att föreslå att från ska tid då en sökande på socialnämndens begäran varit hindrad att arbeta för att ta emot barn i familje- eller jourhem enligt socialtjänstlagen och LSS få räknas som överhoppningsbar tid högst fem år 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 (se vidare Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och avsnitt 3.6 Politikens inriktning). har regeringen och Kommuner och Landsting ingått årliga överenskommelser om stöd till implementering av nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevården. Överenskommelserna är en del av regeringens strategi för utveckling av missbruks- och beroendevården, som sträcker sig . Regeringen avser att ingå en ny sådan överenskommelse med Kommuner och Landsting om fortsatt stöd till implementering av de nationella riktlinjerna. Syftet med överenskommelsen är att bygga upp det kvalificerade stöd som kommuner och landsting behöver för att utveckla sitt arbete i linje med aktuell kunskap och att skapa en organisatorisk struktur för erfarenhetsutbyte, främjande av samverkan mellan kommuner, landsting och lokala FoU-enheter, högskolor och universitet. avser regeringen att avsätta på anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri och på anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. för detta ändamål. En annan del i regeringens strategi för utveckling av missbruks- och beroendevården är ett gemensamt uppdrag till och länsstyrelserna att under 20082010 genomföra en fördjupad tillsyn av både och landstingens verksamhet, vilket är avgörande för att se hela vårdkedjan. I uppdraget ingår bl.a. att utveckla brukar- och patientperspektivet i tillsynen. avser regeringen att avsätta på anslaget 2:7 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder för detta ändamål. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas till . presenterade öppna jämförelser inom missbruks- och beroendevården på sin webbplats. Uppgifterna som presenteras är ett led i arbetet med att ta fram en modell som gör det möjligt att följa, stödja och utveckla kvaliteten inom missbruks- och beroendevården. Ambitionen är att webbplatsen ska utvecklas både till form och innehåll. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ansvaret för missbruks- och beroendevården åvilar både kommuner och landsting som staten ansvarar för den missbruksvård som sker enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Detta överlappande ansvar innebär en risk att de personer som har ett sammansatt behov av uthålliga, kvalificerade och integrerade insatser från såväl socialtjänst som hälso- och sjukvård faller mellan stolarna. Därför beslutade regeringen om en översyn av lagstiftningen på området (dir. 2008:48). Uppdraget innebär bl.a. att tydliggöra huvudmännens ansvar och uppdrag samt överväga eventuella behov av förändringar i ansvarsfördelningen. Uppdraget ska redovisas . Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning är utsett till det Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning. Temaåret syftar till att bekräfta och stärka det politiska åtagande som EU gjorde i samband med lanseringen av om att vidta åtgärder för att på ett avgörande sätt försöka utrota fattigdom. Varje medlemsstat ska sammanställa ett nationellt program där det framgår vilka mål som finns uppsatta och aktiviteter som ska genomföras. Såväl framtagning av programmet och genomförandet av temaåret ska ske i nära samråd med dem som berörs av fattigdom och utestängning, deras organisationer och andra aktörer i det civila samhället. Regeringen har utsett Svenska ESF- rådet till genomförandeorgan. skickades det svenska programmet till Europeiska kommissionen. Tre övergripande mål har satts upp för temaåret; kunskaps- och opinionsbildning, mobilisering av och stöd till frivillighetsorganisationer i kampen mot fattigdom samt att ge berörda människor en röst och möjlighet att ta sig ur fattigdom och utanförskap. Regeringen avser att avsätta på anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. för temaårets genomförande. Kommissionen avser att avsätta motsvarande belopp för detta ändamål. Kunskapen om hemlöshet har ökat genom de uppdrag regeringen har lämnat till olika myndigheter och det utvecklingsarbete som har satts i gång till följd av regeringens strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. En viktig del i strategin är målet att barn inte ska drabbas av vräkning. Arbetet med strategin sträcker sig fram . En utvärdering mot uppsatta mål ska lämnas till regeringen . Stöd till brottsoffer och deras anhöriga Att bekämpa våld mot kvinnor är en fortsatt högt prioriterad fråga för regeringen. De insatser som genomförs på området följer inriktningen i handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39). Det är ännu för tidigt att påvisa resultaten av regeringens initiativ för att stärka stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn. är det således angeläget att följa implementeringen av de insatser som genomförs på området och stimulera den kunskaps- och verksamhetsutveckling som sker. Kampen mot människohandel måste föras på bred front. Regeringen har därför valt att sätta fokus på de gränsöverskridande och tvärpolitiska aspekterna av människohandeln under ordförandeskap i EU. Regeringen vill bredda perspektiven och fördjupa det europeiska samarbetet på området. När det gäller det nationella arbetet mot prostitution och människohandel påbörjades genomförandet av handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) . På område genomförs insatser för att stärka det förebyggande arbetet och öka skyddet och stödet till utsatta. Genomförandet av insatserna i handlingsplanen kommer att fortsätta . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 8.7Förslag till författningsändringar Statskontoret bedömer att det huvudsakliga 8.7.1Förutsättningar och villkor i förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området Regeringens förslag: Regeringen ska kunna göra de förändringar i förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området som den finner lämpliga. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen för (utg. område 9 anslag B 10) föreslog regeringen nya riktlinjer för fördelning av statsbidrag till frivilligorganisationerna på det sociala området. Regeringen anförde att det är angeläget att det frivilliga sociala arbetet stärks och effektiviseras som de organisationer som är verksamma inom området måste ges respekt och frihet att arbeta efter sina förutsättningar. Syftet med statsbidraget är att stödja organisationerna i deras arbete med att förstärka och komplettera de samhälleliga insatserna. godkände riktlinjerna (bet. 1998/99:SoU1, rskr. 1998/99:104), vilka gäller fr.o.m. . Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att se över de förutsättningar som ges och villkor som ställs i förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. Statskontoret ska även lämna förslag på hur likvärdiga villkor för erhållande av statsbidrag till organisationer som verkar inom det social området kan uppnås. Villkoren ska vara likvärdiga oavsett om organisationen arbetar med ett specifikt sakområde eller om den har ett brett tvärsektoriellt verksamhetsområde och oavsett om området regleras i förordning. Statskontoret beslutade att till överlämna rapporten till ideella organisationer på det sociala området (2009:16). problemet i förordningen och hanteringen är den svaga kopplingen till mål och resultat. Statskontoret anser också att hantering av statsbidraget måste bli mer förutsägbar och transparent.