prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att bilda ett bolag vars verksamhet ska vara att planera, projektera, finansiera, uppföra, äga, förvalta, driva och underhålla den europeiska spallationskällan (ESS) samt att avyttra delar av statens aktieinnehav i bolaget till andra parter och att använda redan anvisade medel och i denna proposition föreslagna medel för att bilda bolaget. Bakgrund: European Spallation Source (ESS) är en planerad forskningsanläggning, en s.k. protonaccelerator som frigör neutroner från en målstation, spallation. Neutronstrålningen används för materialstudier med fördelen att neutrala partiklar kan tränga långt in i ett material, som ger en möjlighet att i samma mätning studera ett material i tre dimensioner. ESS är avsett att byggas för avsevärt högre energier än de nu existerande europeiska spallationskällorna och med dubbla energin jämfört med källor i och . erbjöd den övriga europeiska länder att delta i konstruktionen av ESS i . Ungefär gjorde och liknande erbjudanden. Den totala investeringen för en konstruktion av ESS under beräknades (ca 900 miljoner Ett antal länder i har visat intresse för att delta i konstruktion och drift av anläggningen. har beslutat att delta i projektet och ett avtal om gemensamt dansk-svenskt värdskap för ESS har undertecknats av ministrarna för forskningsfrågor i och . I avtalet anges att deltar i ESS med finansiering av av konstruktionskostnaderna och med finansiering av av driftskostnaderna. har fattat ett beslut om att delta i ESS med finansiering av av kostnaderna för konstruktion och samma andel för drift. och har kommit överens om att finansiera av konstruktionskostnaderna. Regeringen har erbjudit övriga europeiska länder att den svenska staten ska finansiera av totalkostnaden för konstruktionen och av driftskostnaden. Sammantaget innebär detta att av konstruktionskostnaderna kommer att finan- sieras av de nordiska länderna , och . har i förhandlingarna för att få ESS placerat i föreslagit att om , och finansierar av anläggningen kan (inklusive och finansiering) garantera övrig finansiering till dess att andra länder har fattat beslut om deltagande. Denna modell har fått stöd av och som båda deklarerat att de avser att delta i projektet. Ytterligare några länder har uttalat att de avser att gå med i projektet om det byggs i . Verksamheten i bolaget kommer att inledas med en uppdatering av en projektplan och upprättandet av en affärsplan. Projektplanen avser en uppdatering av kostnaderna för konstruktion av anläggningen i inklusive den senaste teknikutvecklingen av accelerator och målstation utifrån erfarenheter från de spallationskällor som byggts i och . har erbjudit finansiering av denna fas, som beräknas ta , med . Denna kostnad ska täckas av anslaget till . Övriga länder deltar med egen teknisk och vetenskaplig expertis som bidrag i natura. Det är rimligt att inledningsvis äger hela bolaget, dvs. Under denna fas kommer regeringen att fortsätta förhandlingarna med andra europeiska länder om deras finansiering av kostnaderna för dels konstruktion, dels drift av anläggningen. och som redan beslutat om storleken på sina bidrag kan redan inledningsvis erbjudas överta aktier i bolaget. Efterhand som länder beslutar om finansiering av ESS kan dessa överta andelar av bolaget alternativt att riktade nyemissioner görs till dessa länder. Den svenska ägarandelen kommer därmed att minska i takt med att fler länder beslutar om deltagande i projektet. När projektplanen är uppdaterad och när finansiering från andra intressenter är klar följer konstruktionen av anläggningen. Det finns en naturlig osäkerhet i kostnadsberäkningen och därmed en risk för fördyringar. När projektplanen är uppdaterad finns en naturlig kontrollstation som bör tas tillvara innan beslut fattas om att gå vidare med konstruktionen. Den totala avtalade investeringen anger de ekonomiska ramarna för projektet. Konstruktionen planeras ta och i dess intensivaste 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fas, i mitten av perioden, kommer uppskattningsvis närmare 5 000 anställda att behövas för byggnation. Driftfasen planeras pågå . Stråltid, dvs. tid för forskning vid den färdiga anläggningen kommer att fördelas utifrån kvaliteten på de olika projektansökningarna. Målsättningen är att avtalen med varje land och övriga intressenter ska vara väl balanserade med avseende på stråltid och andel av konstruktionsrespektive driftskostnaderna. Skälen för regeringens förslag: Enighet har uppnåtts mellan intresserade länder att ESS bör byggas i , med ett datacentrum i . Projektets grundfas, en uppdaterad konstruktionsplan för ESS, kan nu inledas. Det internationella samarbetet om ESS behöver en organisation som ger deltagande parter äganderätt till delar av projektet och som sprider risken med projektet. Regeringen bedömer att arbetet med att uppdatera projektplanen bäst sker inom ett bolag som ägs av de deltagande länderna. På detta sätt kan ett internationellt ägande åstadkommas inom en organisationsform som tillåter delägande, och deltagande, av flera parter. Ett delägande ger medverkande parter ett inflytande över konstruktionsprocessen. åtagande, som inledningsvis är att vara huvudägare i bolaget, blir tydligare gentemot övriga intressenter. När dessa beslutat om storleken på sin finansiering av kostnaderna för dels konstruktion, dels årlig drift av anläggningen kan andelar av ägandet överföras till dem. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen bemyndigas dels att bilda ett bolag, dels att avyttra delar av statens aktieinnehav i bolaget till andra parter. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att använda redan anvisade medel och i denna proposition föreslagna medel för att bilda bolaget. I samband med försäljning av aktier i ett statligt ägt bolag uppkommer vissa direkta kostnader för ägaren staten. Bl.a. uppstår kostnader för extern rådgivning samt andra omkostnader i samband med försäljningen. Dessa kostnader bör finansieras inom ramen för eller om möjligt bör de finansieras genom att de avräknas från de likvider som erhålls vid försäljningar eller nyemissioner av aktier i bolaget. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har beslutat att underteckna överenskommelser om konstruktion och drift av en europeisk anläggning för röntgenfrielektronlaser och en europeisk tungjonsaccelerator (U2006/5777/F, U2008/4628/F). Konstruktionen av båda anläggningarna pågår i . Verksamheten inom det internationella polaråret kulminerade med flera stora forskningsexpeditioner till och och har resulterat i en ökad uppmärksamhet kring polarfrågor generellt. Polarområdena har kommit i fokus geopolitiskt genom klimatfrågans aktualitet och i samband med samhällsutvecklingen och levnadsvillkoren för de arktiska befolkningarna. har finansierat expeditioner i de svenska polarområdena och har därmed logistiskt stärkt den svenska fjällforskningen. Genom ett mångårigt samarbetsavtal med har Odens roll som svenskt forskningsfartyg i polarområdena säkerställts, vilket också resulterat i alltmer utvecklade samarbeten med andra länder, såsom och . Detta har inneburit en betydande tjänsteexport för sekretariatet. har inkomsten från tjänsteexporten varit dubbelt så stor som myndighetens anslag. (KB) är ett forskningsbibliotek framför allt för samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. KB samlar in, bevarar och tillhandahåller bl. a. tryckta skrifter, ljud och bildmaterial för att göra det möjligt att bedriva forskning med utgångspunkt i dessa material. KB:s samlingar är mycket omfattande, främst eftersom gällande pliktlagstiftning innebär att exemplar av alla tryckta skrifter som publiceras i ska inlämnas till KB för bevarande. inordnades hela verksamheten vid Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) i KB, vilket innebär att ansvaret för pliktskyldigt ljud- och bildmaterial nu hanteras av KB. KB:s verksamhet präglades av förberedelser för inordnandet av SLBA i myndigheten, vilket ger förutsättningar för att mer effektivt kunna hantera publikationer av olika mediatyper. Betydande donationer av manuskript liksom en omfattande affischsamling har tillfallit KB . Myndigheten har också gjort insatser för att digitalt bevara material, som annars skulle förfalla. Främst gäller detta material från medeltiden. Vidare har en rad originalutgåvor av ledande svenska författare digitaliserats. KB har även bidragit till den tekniska utvecklingen inom områden som katalogisering, digitalt bevarande och tillgängliggörande av publikationer via internet. Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor omfattar forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt forskning som innebär behandling av känsliga personuppgifter. Etikprövningen sker i sex regionala nämnder. Överklaganden och överlämnanden av ärenden görs till . Ett mått på effektiviteten inom den regionala organisationen är de regionala etikprövningsnämndernas genomsnittliga handläggningstider. I samtliga kategorier var den genomsnittliga handläggningstiden för alla regionala nämnder , vilket väl faller inom de handläggningstider som anges i förordningen (2003:615) om etikprövning av forskning som avser människor. I jämförelse med 2007 har de genomsnittliga handläggningstiderna vid de regionala nämnderna inte förändrats nämnvärt. Den genomsnittliga handläggningstiden för ärenden som behandlades av den var, oavsett kategori, , vilket var längre än . Detta beror på ett större antal svårbedömda ärenden än under det föregående året. spelar en viktig roll i att stärka ställning som forskningsnation, bl.a. genom att fördela medel till forskning av hög kvalitet både inom strategiska områden, till inomvetenskapligt motiverad forskning samt till satsningar inom forskningens infrastrukturer. Rådet genomför uppgiften med god effektivitet och med stort förtroende från forskarsamhället. Det förtroende som åtnjuter är beroende av att tillförlitligheten och effektiviteten i det egna arbetet kontinuerligt utvärderas och analyseras. Ansträngningarna som görs att ytterligare effektivisera och utveckla beredningsprocessen är angelägen, särskilt mot bakgrund av att rådet har fått både ökade anslag och nya uppgifter. I rådets uppgifter ingår även att genomföra forskningspolitiska analyser och vara rådgivande till regeringen i dessa frågor. Dessa analyser är tillsammans med andra analyser och utvärderingar underlag för regeringens beslut. Efter att ha varit eftersatt i princip sedan rådet bildades har en förstärkning av arbetet med forskningspolitiska analyser och en systematisk ansats för utvärderingar inletts, vilket bör leda till att verksamheten anpassas till de krav som regeringen ställer. Rymdstyrelsen är en aktiv partner i ESA:s samarbeten och detta ger svenska forskare möjligheter att ingå i forskningsprojekt som inte kan finansieras med enbart svenska medel. Regeringen är positiv till att Rymdstyrelsen genom satsningen på egna satellitprojekt, där är en i en lång rad svenska satelliter, har gjort svensk industri och rymdforskning till intressanta partners i större internationella samarbeten. Regeringen bedömer att forskningen vid håller en god kvalitet och att den bidrar till förnyelse av forskning inom institutets forskningsområden. När forskningen i allt fler länder är en strategisk resurs och snabb välståndsökning gör att allt fler länder kan satsa mer på forskning än tidigare, är det viktigt att svenska forskare och forskningsfinansiärer fortsätter att utveckla och arbeta i internationell samverkan. En ökande trend av att fler svenska forskare sampublicerar sig med utländska forskare och att Vetenskaps- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rådet beviljar fler ansökningar om postdoktorstipendium för forskningsvistelse i utlandet är positivt och bör fortsätta. Likaså är det höga utnyttjandet av svensk forskningsinfrastruktur som t.ex. isbrytaren positivt för en ökad internationell samverkan. Ett stöd för ökad internationell samverkan som kan utnyttjas och utvecklas mer är den utlandsbaserade omvärldsanalys- och främjandeverksamhet som myndigheten ansvarar för. Regeringen avser därför att se över hur denna verksamhet kan samordnas och utvecklas i syfte att göra svenska insatser på området mer verkningsfulla. Regeringen önskar närma högre utbildning, forskning och innovation, den s.k. kunskapstriangeln även i en framtida utlandsorganisation. Regeringen ser positivt på det samarbete som de i , och har utvecklat med svenska universitet och högskolor. Det internationella polaråret samt det fortsatta utökade internationella forskningssamarbetet på isbrytaren är viktiga insatser som bidrar till regeringens strävan att öka det internationella uppgifter avseende såväl polarforskning inom som att bistå med underlag i de olika internationella organ där polarforskning behandlas. Det är angeläget att allmänhetens förtroende för hanteringen vid universitet och högskolor av misstänkt oredlighet i forskning bibehålls och stärks. Regeringen kommer därför att inrätta ett särskilt organ, en expertgrupp för oredlighet i forskning, vid . Regeringen föreslår därför att Centrala etikprövningsnämndens anslag ökas med för ändamålet. i sin nya sammanslagna form står inför samma utmaningar som de tidigare två myndigheterna, men är nu enligt regeringens bedömning bättre rustat för att möta dem. Digitalisering som metod för bevarande och tillgängliggörande av äldre material kommer att vara betydelsefull för framöver. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tjänster för att ge forskarna bättre tillgång till sökt material är också av stor vikt för att möjliggöra kvalitativ forskning. Regeringen ser positivt på de insatser myndigheterna gjort och den nya myndigheten gör på dessa områden. Publiceringsutvecklingen på Internet med bl.a. annat växande volymer unikt material, nya medieformer och nya kanaler för publikation, medför förändrade förutsättningar för Kungl. insamlingsverksamhet och forskares framtida tillgång till dagens material. har uppdragit åt en utredare att klarlägga hur den framtida pliktlagstiftningen ska ta hänsyn till de förändrade förutsättningarna (U2009/721/F). Utredningen ska slutrapportera . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.1Anslag för barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 313 543 tkr prisnivå. 3Motsvarar 313 683 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens skolverks förvaltningskostnader. () är förvaltningsmyndighet för det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. ska bidra till måluppfyllelsen inom barn- och ungdomsutbildningen genom att svara för uppföljning, utvärdering och utveckling av skolväsendet, förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och vuxnas lärande. I detta ingår även att utforma styrdokument för dessa verksamheter. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100) att den avsåg att ge () ett samlat ansvar för ekonomisk statistik om primärkommunerna genom att ansvaret för vissa sektorsspecifika ekonomiska uppgifter förs över från bl.a. till SCB. Detta är huvudanledningen till varför anslag minskar med 2010. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.1:1 Härledning av anslagsnivån 20102012 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2007/08:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.1:2 Anslagsutveckling för 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 336 942 tkr prisnivå. 3Motsvarar 336 942 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens skolinspektions förvaltningskostnader. (Skolinspektionen) ansvarar för kvalitetsgranskning av skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt tillsyn över det offentliga skolväsendet och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen m.m. Skolinspektionen ansvarar vidare för s.k. tillståndsprövning. Det innebär att myndigheten beslutar om godkännande av och rätt till bidrag för fristående skolor samt om återkallande av sådant godkännande och sådan rätt till bidrag. Anslaget ska även användas till finansiering av barn- och elevombudet samt till den administration som Skolinspektionen kommer att utföra åt . Verksamheten är under uppbyggnad , som omfattande löpande tillsyns- och kvalitetsgranskningsuppgifter ska fullgöras. Myndigheten beräknas vara fullt bemannad och ha nått full kapacitet . I syfte att stödja en likvärdig bedömning och betygssättning vad gäller de nationella proven över landet har regeringen gett Skolinspektionen i uppdrag att ansvara för viss central rättning av nationella prov (dnr U2009/4877/G). Uppdraget ska rymmas inom anslaget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.1:2 Härledning av anslagsnivån 20102012 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 9.1:3 Anslagsutveckling för Specialpedagogiska skolmyndigheten 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 702 923 tkr prisnivå. 3Motsvarar 704 258 tkr prisnivå. Anslaget används för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningskostnader. Myndigheten ansvarar för statens specialpedagogiska stöd rörande barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder och för utbildning i specialskolan. I myndighetens uppdrag ligger också att tillgodose behovet av anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Dessutom fördelar myndigheten vissa statsbidrag. Anslaget används även för produktionsstöd för läromedelsframställning samt för visst internationellt samarbete. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.1:3 Offentligrättslig verksamhet Avgifterna avser intäkter från läromedelsförsörjningen samt ersättning från kommuner för elever i specialskola. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna för verksamheten. Avgifterna avser också intäkter från för verksamhet avseende administration av förstärkningsbidrag till folkhögskolor. Intäkterna disponeras av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Det ekonomiska målet för administrationen av förstärkningsbidrag till folkhögskolor är full kostnadstäckning. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter ska finansieras från detta anslag. Specialpedagogiska skolmyndigheten inrättades . Fr. o. m. har specialskolans målgrupp utökats till att även omfatta barn med synskada och ytterligare funktionshinder samt barn med grav språkstörning (prop. 2007/08:112, bet. 2007/08:UbU16, rskr. 2007/08:212). Som en följd har och återetablerats som statliga specialskolor. Antalet elever i specialskolan förväntas därmed öka. beslutade om möjlighet för ytterligare skolgång för vissa av specialskolans elever (prop. 2008/09:112, bet. 2008/09:UbU16, rskr. 2008/09:219). Även denna reform beräknas leda till ett ökat elevantal i specialskolan. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen därför att anslaget ökas med . Specialpedagogiska skolmyndigheten deltar för räkning i samarbetet inom for Development in Special Needs Education. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 pedagogiska skolmyndigheten för kostnader för deltagandet. Regeringen anser att deltagande i samarbetet bör belasta Specialpedagogiska skolmyndighetens anslag. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.1:3 Härledning av anslagsnivån 2010-2012 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20112012. Skälen för regeringens förslag: Specialpedagogiska skolmyndigheten behöver kunna lämna förhandsbesked till förlag på den kommersiella marknaden. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om tilldelning av medel för detta ändamål som innebär åtagande för kommande budgetår. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.1:3 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 9.1:4 Anslagsutveckling för Sameskolstyrelsen 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 27 082 tkr prisnivå. 3Motsvarar 27 082 tkr prisnivå. Anslaget används för att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning och att bidra till att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen. Utbildningen bedrivs vid sameskolor samt i integrerad samisk undervisning i grundskola. Sameskolstyrelsen är styrelse för sameskolorna och därtill hörande verksamhet såsom integrerad samisk undervisning i grundskola. Sameskolstyrelsen ska främja och utveckla samisk undervisning och bör bistå vid uppsökande verksamhet bland samer samt informera om sameskolan och samisk undervisning i det offentliga skolväsendet. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter avseende förskoleklass och förskole- och fritidshemsverksamhet för samiska barn. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.1:4 Offentligrättslig verksamhet De intäkter som Sameskolstyrelsen får disponera avser främst ersättning från kommuner för samisk förskola, förskoleklass och fritidshem som Sameskolstyrelsen bedriver enligt avtal samt ersättning för elever i sameskolan. Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna för verksamheten. De kostnader som inte finansieras av avgifter ska finansieras från detta anslag. Det finns numera fem sameskolor med totalt 168 elever i förskoleklass och årskurserna 16. En större enhetlighet bör eftersträvas i kommunernas avgifter till Sameskolstyrelsen för en plats i samisk förskoleklass och fritidshem. Beredning pågår inom . I samband med avvecklingen av skolan i har det uppstått kostnader för att lösa fleråriga hyreskontrakt som överstiger tillgängliga medel.