prop · GX031d23 · 2009-09-21 00:00:00 — För män och kvinnor är färdmedelsvalet det motsatta, en betydligt större andel av kvinnors resor sker till fots eller med cykel i jämförelse med motsvarande andel för män. På trafiksäkerhetsområdet kan man notera att män löper dubbelt så stor risk som kvinnor att dödas i trafiken, med hänsyn tagen till hur mycket män respektive kvinnor vistas i vägtrafiken. Antalet dödade beräknas vara 397 (471) personer. Antalet svårt skadade bedöms uppgå till 3 725 (3 824). Jämfört med 2007 beräknas antalet dödade ha minskat bland samtliga trafikantkategorier, utom bland cyklister. Av de dödade var 19 (32) barn. har påbörjat införandet av ett helt nytt hastighetsgränssystem baserat på ett mer flexibelt tiostegssystem. Det innebär att dagens hastighetsgränser kompletteras med 40, 60, 80, . Hastigheten ska successivt anpassas efter hur säker vägen är och den grad av våld människokroppen tål. Målet är främst att hitta en balans mellan kraven på trafiksäkerhet, miljö, tillgänglighet och positiv regional utveckling. De åtgärder som vidtagit (mittseparering, trafiksäkerhetskameror, vägutbyggnad m.m.) bedöms ha lett till 12 färre omkomna . minskade utsläppen av koldioxid från vägtrafiken med . Minskad bränsleförbrukning för nya personbilar, ny hastighetsreform, ökad andel biodrivmedel tillsammans med minskad trafik bidrog till de minskade utsläppen. har genomfört åtgärder som innebär en minskning av koldioxidutsläppen från vägtrafiken med . Luftkvaliteten i tätorter har långsiktigt förbättrats. Detta beror på skärpta avgaskrav för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 fordon och omsättningen i fordonsparken. Det förekommer att gränsvärdena i miljökvalitetsnormerna för utomhusluft överskrids, främst i trånga gaturum och vid högtrafikerade infartsleder. De utsläppsminskningar som skett från vägtrafiken har skett inom personbilstrafiken. För lastbilstrafiken har inte utvecklingen varit lika positiv . har cirka 3 300 personer längs det statliga vägnätet fått bullernivån sänkt till under riktvärdena. har cirka 454 000 konsumenter fått sin dricksvattentäkt skyddad. långt för olika typer av åtgärder (se tabell 3.10). För mötesseparering och mindre trafiksäkerhetsåtgärder har fyra femtedelar av planen redan genomförts, medan motsvarande siffra för väginvesteringar är . För den nationella väghållningsplanen i helhet visar redovisningen att av investeringsåtgärderna har genomförts av de totalt som planen avser. är det femte året i den nationella väghållningsplanen för 20042015 och redovisningen visar att genomförandet av den nationella väghållningsplanen har hunnit olika Tabell 3.10 Uppföljning av åtgärder i nationell väghållningsplan Kostnader i , prisnivå 2008 (volym verksamhet 2004-2008 är i prisnivå 2004) Volym verksamhet 2008, mnkr Volym verksamhet 20042008, mnkr Plan 20042015, mnkr2 Andel av plan (procent) som genomförts 20042008 1Innefattar handikappanpassningar, kollektivtrafikåtgärder, rast- och informationsplatser samt fysiska anordningar för trafikövervakning. 2Exklusive FUD (forskning, utveckling och demonstration) samt återbetalning av lån. I de regionala planerna framgår fördelningen av det ackumulerade utfallet per åtgärdskategori av tabell 3.11. Tabell 3.11 Uppföljning av åtgärder i regionala planer Kostnader i , prisnivå 2008 (volym verksamhet 2004-2008 är i prisnivå 2004) Volym verksamhet 2008, mnkr Volym verksamhet 20042008, mnkr Plan 20042009, mnkr1 Andel i procent av total 1Uppföljningen avser perioden eftersom den tidigare regeringen beslutat att samtliga regionala planer ska vara lika långt genomförda 2009. 2De beslutade planerna för perioden 20042009 avviker något från den tidigare regeringens direktiv. Därför är summan inte 14 250. Enligt den tidigare regeringens beslut om definitiva ekonomiska ramar för länsplaner för regional transportinfrastruktur 2015 ska genomförandet av länsplanerna ske på 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 sådant sätt att efter halva planperioden (vid utgången av 2009) ska samtliga länsplaner vara lika långt genomförda. Redovisningen av det ackumulerade utfallet i tabell 3.12 jämförs därför med länsplanernas innehåll 20042009. Redovisningen visar att av det totala innehållet i av länsplanerna har genomförts . Genomförandetakten skiljer sig mellan olika län. Skillnaden har dock minskat , genom att en större del av investeringarna skett i län där genomförandetakten tidigare var låg. Tabell 3.12 Uppföljning av länsfördelning i regional plan Kostnader i , prisnivå 2004 Andel utfall 20042008 av har nio större objekt, överstigande vardera, öppnats för trafik. Samtliga dessa projekt har varit samhällsekonomiskt lönsamma. Utfallet för respektive objekt redovisas i nedanstående tabell. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.13 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt större än som öppnats för trafik Miljoner kronor i prisnivå 2008 MFV/4-fält tätort4 MFV/4-fält tätort4 1Nettunuvärdeskvot, mått på samhällsekonomisk lönsamhet. 2Minskad restid i tusental timmar/år. 3Minskat antal dödade och svårt skadade . 4Mötesfri väg och flerfältsväg i tätort. 5Landsväg med mötande trafik. har 32 objekt med investeringskostnad färdigställts. Förutom de sex delmålen har haft mål som är kopplade till flera verksamhetsområden. Avgifterna inom den offentligrättsliga verksamheten har inte förändrats . Produktiviteten för drift- och underhållsverksamheten bedöms ha ökat med . Lönsamheten för egenregiverksamheten ska vara jämförbar med branschen i övrigt. En översiktlig jämförelse visar att hade en rörelsemarginal som låg något under branschgenomsnittet. hade en rörelsemarginal i nivå med branschgenomsnittet. Av tabell 3.14 nedan framgår regeringens bedömning av måluppfyllelsen för verksamhet. Tabell 3.14 Uppfyllelse av verksamhetsmålen i regleringsbrev Tillgänglighet och kapacitet i järnvägsnät ska öka liksom beredskapen för att hantera konflikterande kapacitetsanspråk. Andelen personer med funktionshinder och andra grupper med särskilda behov som reser med järnvägstransportsystemet ska öka. 2010 bör kollektivtrafiken på järnväg vara tillgänglig för personer med funktionshinder. Andelen barn och unga som kan nyttja järnvägstransportsystemet ska öka. Andelen kollektivtrafik på järnväg bör öka i förhållande till det totala Kvaliteten i järnvägstransportsystemet ska förbättras och tågens punktlighet ska öka, särskilt i storstadsområdena , Antalet dödade och skadade inom järnvägstransportsystemet ska minska. bör åtgärder som syftar till barns och ungas Järnvägstransportsystemet ska bidra till att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Energianvändningen per utfört transportarbete på statens järnvägsnät som förvaltas av Antalet människor som utsätts för bullerstörningar orsakat av järnvägstrafik överstigande de riktvärden som ställts sig bakom för buller i bostäder ska ha minskat till 2010 jämfört med Inriktningen för att nå bullermålet bör vara effektivaste reduktion av störningar och att de mest bullersatta människorna prioriteras. Mängden av förorenad mark som har negativa effekter på människors hälsa eller den biologiska mångfalden ska minska. EN POSITIV REGIONAL UTVECKLING Mål återfinns under rubrikerna Tillgängligt transportsystem och Hög transportkvalitet ovan. Övriga transportpolitiska etappmål ska följas upp ur ett jämställdhetsperspektiv. Ett tillgängligt transportsystem och en positiv regional utveckling Nedan redovisas utvecklingen mot två delmål; ett tillgängligt transportsystem, där järnvägstransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses samt en positiv regional utveckling, där järnvägstransportsystemets utformning och funktion bidrar till att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken samt motverka nackdelar av långa transportavstånd. Persontransportarbetet ökade totalt med , vilket är den högsta nivån . Det långväga transportarbetet (mer än ) ökade till 6,4 (6,0) miljarder personkilometer. Ökningen förklaras bl.a. av en lägre och mer flexibel prissättning på biljetterna, ett marginellt förbättrat utbud samt ett högre bränslepris som påverkar vägtransportefterfrågan. Det kortväga transportarbetet ökade till 4,6 (4,2) miljarder personkilometer. Denna ökning förklaras av ett något förbättrat utbud, det höga realpriset på drivmedel och en ökad klimat- och miljömedvetenhet. Ökningen är återigen särskilt stor för Öresundstrafiken. Persontrafikens andel av transportarbetet ökade. Godstransportarbetet uppgick till 23,3 (23,3) miljarder ton per kilometer, vilket är samma nivå som . En jämförelse mellan de tre första kvartalen visar en ökning med i storleksordningen , medan en motsvarande jämförelse för visar en minskning med i storleksordningen . Den internationella lågkonjunkturen, som resulterat i att godsvolymerna för såväl industrin som handeln minskat, har således haft en mycket stor påverkan på järnvägens transporter. Kapacitetsutnyttjandet har varit högt och infrastrukturen riskerar att inte räcka till för alla behov och kapacitetsanspråk som står i konflikt med varandra på vissa områden. Kapacitetshöjande åtgärder har genomförts bl.a. på med nytt dubbelspår Torebo förbi , nya hållplatser har öppnats på , Nynäsbanan, Ostkustbanan och Norra stambanan. I direkt anslutning till har en ny virkesterminal öppnats i . Två sträckor på invigdes och begränsad godstrafik bedrivs där. Fjärrblockering har införts på Kust till kust-banan, delen VärnamoAlvesta, på Älvsborgsbanan, delen ÖxneredHåkantorp och på , delen GöteborgStenungsund. Kapacitetsbegränsningar råder dock fortfarande i storstadsområdena , och , samt på delar av , Norra stambanan, Ostkustbanan, och Värmlandsbanan. Tillgängligheten till järnvägstransportsystemet förbättras om antalet stationer ökar vilket det har gjort med två nya stationer (och ) och fyra nya hållplatser (, Mehedeby, Marma och ). beslutade att målet är att kollektivtrafiken bör vara tillgänglig för personer med funktionshinder . redovisade 2007 inom ramen för arbetet med nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling, framåt, att 150 stationer är ett rimligt första steg i ett prioriterat nät som bör vara klart . I samma rapport signalerade dock att verket inte kommer att kunna uppnå detta första steg eftersom tiden till är allt för knapp och att verkets pengar inte räcker till. har börjat åtgärda de stationer som är definierade i det prioriterade nätet och två stationer har färdigställts. I samband med att regeringens infrastrukturpropositionen presenterades, offentliggjordes också en närtidssatsning. I denna satsning avsatte regeringen ytterligare för att ska kunna anpassa minst 40 stationer . bedömer att verket uppnått målet men regeringen gör en annan bedömningen eftersom har meddelat att verket inte kommer att nå målet att anpassa 150 stationer . Tillgängligheten i järnvägssystemet har ökat något med fler stationer och hållplatser, men målet om att kollektivtrafiken på järnväg ska vara tillgänglig för personer med funktionshinder kommer inte att kunna uppnås. Därmed har inte heller delmålet uppnåtts. Barn och unga utgör en femtedel av befolkningen, men står för en tredjedel av alla resor med kollektivtrafik. De är därför en viktig målgrupp för järnvägen. har vidtagit fysiska åtgärder för barn och ungas tillgänglighet, säkerhet och trygghet i , på och på åtta stationer längs Nynäsbanan. Dessutom har stängslingen setts över. har också informationsinsatser gjorts av för att uppnå attityd- och beteendeförändringar hos barn och unga, dels genom två informationsfilmer som visats i biografer och på TV, dels genom fokus på säkerhetsinformation i skolorna. Regeringen bedömer att gjorda insatser bidragit till att tillgänglighet och kapacitet i järnvägsnätet ökat vilket är positivt. Det innebär att kapacitetsbegränsningar uppstått på vissa sträckor. Andelen persontransportarbete på järnvägen av det totala persontransportarbetet har också ökat. Dock kvarstår betydande insatser för att förbättra tillgängligheten till järnvägen för personer med funktionshinder och med särskilda behov. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att målen delvis uppnåtts. Målet är att kvaliteten i järnvägstransportsystemet ska förbättras och tågens punktlighet ska öka, särskilt i storstadsområdena , och . Punktligheten ökade något till 89,7 (89,5) procent för hela tågtrafiken. Punktligheten ökade för persontrafiken 91,7 (91,6) procent men 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 minskade åter igen för godstrafiken 76,5 (76,9) procent. Antalet förseningstimmar för tågtrafiken minskade med , där förseningarna för godstrafiken var betydande medan antalet förseningstimmar för persontrafiken ökade. har extra satsningar på punktlighetshöjande åtgärder, s.k. kraftsamlingar gjorts i Stockholms-, Göteborgs- och Malmöområdena. Projekten är ett led i att tillsammans med de olika trafikföretagen och trafikhuvudmännen bemöta de svårigheter med punktligheten som på grund av den alltmer omfattande trafiken har uppstått i storstadsområdena. Projekten innefattar bl.a. utökat förebyggande underhåll, förstärkt felavhjälpning i kritiska och högprioriterade områden samt ett stort antal företrädesvis små investeringsåtgärder. Exempelvis har punktligheten för SL- tågen i förbättrats och ankomstpunktligheten för persontågen till har förbättrats till 92,6 (92,3) procent. Ankomstpunktligheten för persontåg till har förbättrats till 89,3 (87,3) procent. Även ankomstpunktligheten för pendeltåg har förbättrats avsevärt jämfört med . För de långväga persontågen som X2000 och för godstågen har satsningarna ännu inte gett samma effekt. I har arbetet fokuserats på att ta fram problembilden och utifrån den formulera åtgärdsförslag. En del inledande arbete har dock genomförts som lett till att det totala antalet förseningstimmar inom området för kraftsamling minskat . Ankomstpunktligheten för persontåg till har förbättrats till 89,8 (87,8) procent. arbete med trädsäkring utmed järnvägarna har hållit hög takt och nått bra resultat med färre trafikavbrott. Tågförseningstimmar beroende på fel i infrastrukturen har ökat något medan hastighetsnedsättningarna har minskat. Spårlägeskvaliteten har förbättrats. strategi är att prioritera de mest trafikerade banorna som har av trafiken. Underhållskostnaderna för dessa banor, som motsvarar av spårlängden, är /spårmeter. Sammantaget bedömer regeringen att målet om en hög transportkvalitet har uppnåtts. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Målet är att antalet dödade och skadade inom järnvägstransportsystemet ska minska. Särskilt bör åtgärder som syftar till barns och ungas säkerhet prioriteras. Regeringen konstaterar att säkerheten har hög prioritet i järnvägssektorn vilket resulterat i en god trafiksäkerhet. finns det utrymme för ytterligare förbättringar. I hela spårtrafiken (järnväg, spårväg och tunnelbana) dödades 99 (115) personer och 28 (66) personer skadades allvarligt . Enligt uppgift var 86 (101) av dessa män och 36 (80) kvinnor. Antalet barn som omkom var 5 (5). Antalet konstaterade självmord var 72 (84) av vilka 49 (51) var män och 23 (33) kvinnor. Utöver självmord finns två utmärkande olyckskategorier; personolyckor och plankorsningsolyckor. En övervägande del av de som omkommit och en stor del av de som skadats allvarligt är personer som obehörigt vistats i spårområdet respektive vägtrafikanter som korsat en plankorsning. Antalet plankorsningsolyckor var preliminärt 33 (29), vilket är 5 olyckor fler än föregående år. I dessa olyckor omkom 3 (8) personer och 2 (9) skadades allvarligt. Liksom föregående år har inte någon tågresenär omkommit i tåg. Inga olyckor med farligt gods, dvs. utsläpp i samband med järnvägsfordon i rörelse har rapporterats. har skyddet ökat vid 7 plankorsningar och 48 plankorsningar har byggts bort. För att förhindra personpåkörningar har prioriterat åtgärder för ökat tillträdesskydd på bangårdar samt samverkansinsatser med järnvägsföretag. Dessutom förekommer kameraövervakning, bevakning och patrullering på utsatta platser. har också genomfört informationsinsatser mot spårspring på ett flertal platser. För att nå målgruppen barn och ungdom har riktade insatser mot målgruppen genomförts. Regeringen bedömer att målet om en säker trafik delvis har uppnåtts. Målet är en god miljö, där järnvägstransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser ska främjas. Järnvägstransportsystemets utformning ska bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. Järnvägssystemets huvudsakliga miljöpåverkan utgörs av energianvändning, buller från trafiken och påverkan på landskapet samt uttag och användning av material för banhållningen. Energianvändningen har minskat något och främst är det energibehovet för drift av infrastrukturen som minskat. För persontrafiken har energianvändningen, mätt i kilowattimmar per personkilometer, minskat något . För godstrafiken har energianvändningen ökat något. Bullerskyddsåtgärder har vidtagits vid cirka 20 bostäder i de investeringsprojekt som färdigställde . Antalet åtgärdade bostäder i befintlig miljö var 80 (325). Utöver dessa har omfattande bullerskyddsåtgärder vidtagits i stora och små investeringsobjekt innan objekten öppnas för trafikering. Det gäller till exempel åtgärder i , och . Bullermålet definieras i korthet som att antalet bullerstörda ska minska . Bullermålet har inte uppnåtts 2008. genomför riktade åtgärder för att minska antalet förorenade områden som riskerar att skada eller innebära olägenhet för människors hälsa eller för miljön. Dessa åtgärder prioriteras så, att de områden som utgör störst risk åtgärdas först. En stor del av fastigheter, inklusive spårområdet, är förorenat genom bl.a. spill, läckage och slitage. nuvarande bedömning är att av linjemarken är så förorenad att urschaktade massor inte lämpar sig för återanvändning och att av linjemarken är så förorenad att den kan utgöra skada eller olägenhet för människors hälsa eller för miljön. Den ökade kännedomen om föroreningarna medför att det upptäcks fler förorenade platser som behöver åtgärdas. har riktade åtgärder genomförts vid , vid projektet väg i väst samt utförd sanering i . har genomfört ett antal åtgärder för att gynna den biologiska mångfalden, däribland passager för småvilt samt renovering av trummor för att underlätta för grod- och kräldjur att vandra i landskapet. Regeringen bedömer sammantaget att målet om en god miljö delvis har uppnåtts. Målet är att övriga transportpolitiska etappmål ska följas upp ur ett jämställdhetsperspektiv. har jämställdhetsintegration genomförts i verksamhet. En obligatorisk utbildning i genus och jämställdhet har bedrivits för alla medarbetare inom förvaltande enheter. Jämställdhetsfrågorna har också tydligt lyfts fram i åtgärdsplaneringen för perioden 20102021. Inom ramen för den fysiska planeringsprocessen har inrättat särskilda barnhörnor på allmänna samrådsmöten, haft öppet hus och utställningar i större utsträckning samt anpassat mötestider för familjer att delta. arbete med att tillsammans med järnvägssektorns aktörer anpassa stationsmiljöer till alla resenärers behov ökar även kvinnornas tillgänglighet till järnvägstransportsystemet. Sammantaget bedömer regeringen att målet har uppnåtts. Utöver de sex delmålen har haft mål som är kopplade till flera verksamhetsområden. bedriver mer omfattande underhåll för stråk med högre trafik. De största satsningarna görs i , och vilket beror på den stora trafikvolymen. Lönsamheten för egenregiverksamheten ska vara jämförbar med branschen i övrigt. och Järnvägsskolan hade en rörelsemarginal som är lägre än branschen i övrigt. Övriga resultatenheter visar på en rörelsemarginal för försäljningen utanför som ligger inom de intervall som ligger i nivå med branschen i övrigt. , som är det femte året i den nationella banhållningsplanen för perioden 20042015, uppgick investeringar till att jämföra med 8,9 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 respektive (exkl. ). Investeringarna finansieras med anslag och med lån. av planperioden är av banhållningsplanen genomförd. Till detta kommer investeringar i om sedan byggstart. har sju objekt öppnats för trafik (se tabell 3.15). Den totala beräknade kostnaden i plan för dessa objekt var . Vid byggstart var total beräknad kostnad . Det verkliga utfallet blev . Det är nära en femprocentig besparing i förhållande till beräknad kostnad vid byggstart. Merparten av projekten har genomförts enligt tidplan eller tidigare och till en lägre kostnad. Samtliga kostnader är beräknade i prisnivå . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.15 Uppföljning av objekt som öppnats för trafik ToreboHeberg, dubbelspårsutbyggnad inklusive VännäsBastuträsk, stax 25 samt banupprustning , etapp 1 och 2 ArlövMalmö, norra delen Järnvägsstyrelsen hade till uppdrag att verka för en effektiv järnvägsmarknad med likvärdiga villkor och en sund konkurrens. Järnvägsstyrelsen har redovisat att det finns 114 (116) järnvägsföretag och 449 (482) infrastrukturförvaltare. Av dessa företag är 78 (79) både järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare. Den stora mängden företag beror på att innehavare av t.ex. industrispår anses vara företag i denna statistik. Också spårväg och tunnelbana har inkluderats. På infrastrukturmarknaden dominerar . I termer av spårkilometer finns ytterligare ett tjugotal större spårförvaltare av vilka , och har som affärsidé att erbjuda spårkapacitet till olika järnvägsföretag. Marknaden för järnvägsföretag, som kan delas upp i en persontrafikdel och en godstrafikdel, domineras av några få aktörer. Persontrafikmarknaden har präglats av SJ AB:s ensamrätt att trafikera den interregionala persontrafiken. De övriga järnvägstrafikföretagen konkurrerar om trafikuppdrag genom de upphandlingar som görs av trafikhuvudmännen och Rikstrafiken. Perioden 2008 har den ökade volymen persontrafik varit den faktor som mest påverkat marknadskoncentrationen då transportarbetet ökat mest i bolaget med störst marknadsandel (). Marknadskoncentrationen har därmed ökat för fjärrtrafiken även om den minskat totalt sett för persontrafiken. Godstrafikmarknaden är öppen för konkurrens men domineras fortfarande av . En svag men långsiktig trend är att koncentrationen minskar, främst beroende på en kombination av nya aktörer och ökad godsvolym. Järnvägsstyrelsen har arbetat aktivt med konkurrensfrågorna och även lämnat förslag till åtgärder för att förbättra konkurrenssituationen på järnvägsområdet. Man har samarbetat med och bl.a. utbytt erfarenheter om marknadstillsyn. Järnvägsstyrelsens arbetsuppgifter har från överförts till Transportstyrelsen och Järnvägsstyrelsen har lagts ner. Statens järnvägars avveckling av verksamhet ska avveckla den verksamhet (personal, arkiv m.m.) som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet och som inte fördes över till: -aktiebolag /01, eller -myndigheter eller aktiebolag vid ett senare avvecklades ytterligare personal som formellt finns kvar i affärsverket efter bolagiseringen. Vid ingången av uppgick antalet till 1 211 personer. Vid utgången av 2008 var antalet 17, vilket innebar en minskning med 7 personer . Avtalet om bolagisering av Statens järnvägars verksamhet innebär att inte ska belastas med bolagens miljökostnader. Beträffande ansvaret för miljöskador som uppstått före bolagiseringen garanterar staten att de bolag som då bildades hålls skadeslösa. handlägger tills vidare inte statens ansvar enligt bolagiseringsavtalets miljögaranti utan handlägger enbart miljöärenden i egenskap av tidigare verksamhetsutövare enligt . gav regeringen i uppdrag att beskriva hur verket kan svara för administration av miljögarantin, om skulle få ett sådant uppdrag. har redovisat uppdraget. har i redovisningen beskrivit hur en samordning av miljögarantiärenden i skulle kunna läggas upp samt vilka administrativa förberedelser som skulle bli nödvändiga.