prop · GX0380 · 2009-12-15 00:00:00 — 3 § Den som är eller har varit statsråd får dömas för brott i utövningen av statsrådstjänsten endast om han eller hon genom brottet grovt har åsidosatt sin tjänsteplikt. Åtal beslutas av och prövas av . I paragrafen regleras förutsättningarna för åtal mot statsråd. Paragrafen motsvarar nuvarande 12 kap. 3 §. Ändringarna är endast språkliga. 4 § kan förklara att ett statsråd inte har förtroende. Ett yrkande om en sådan misstroendeförklaring ska väckas av minst en tiondel av ledamöter för att tas upp till prövning. För en misstroendeförklaring krävs att mer än hälften av ledamöter röstar för den. Ett yrkande om misstroendeförklaring tas inte upp till prövning om det väcks från det att ordinarie val har ägt rum eller beslut om extra val har meddelats till dess den genom valet utsedda samlas. Ett yrkande avseende ett statsråd som efter att ha entledigats uppehåller sin befattning enligt 6 kap. 11 § får inte i något fall tas upp till prövning. Ett yrkande om misstroendeförklaring ska inte beredas i utskott. I paragrafen finns bestämmelser om förutsättningarna för misstroendeförklaring mot statsråd. Paragrafen motsvarar nuvarande 12 kap. 4 §. Andra stycket har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 6 kap. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 5 § En riksdagsledamot får framställa interpellationer och frågor till ett statsråd i angelägenheter som rör statsrådets tjänsteutövning i enlighet med de närmare bestämmelser som meddelas i riksdagsordningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om frågor och interpellationer till statsråd. Paragrafen motsvarar nuvarande 12 kap. 5 §. Ändringarna är endast språkliga. 6 § väljer en eller flera ombudsmän (justitieombudsmän), som i enlighet med den instruktion som beslutar ska utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra föreskrifter. En ombudsman får föra talan i de fall som anges i instruktionen. Domstolar och förvaltningsmyndigheter samt anställda hos staten eller kommuner ska lämna de upplysningar och yttranden som en ombudsman begär. Sådan skyldighet har även andra som står under en ombudsmans tillsyn. En ombudsman har rätt att få tillgång till domstolars och förvaltningsmyndigheters protokoll och handlingar. Allmän åklagare ska på begäran biträda en ombudsman. Närmare bestämmelser om ombudsmännen meddelas i riksdagsordningen. I paragrafen finns bestämmelser om ombudsmän. Paragrafen motsvarar nuvarande 12 kap. 6 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.2.2. Första stycket har ändrats så att justitieombudsmän, den mer allmänt kända beteckningen på ombudsmän, framgår direkt av bestämmelsen. Bestämmelsen i andra stycket om ombudsmännens rätt att närvara vid överläggningar i domstolar och förvaltningsmyndigheter tagits bort. Ändringen har lett till följdändringar i lagen (1986:765) med instruktion Övriga ändringar är endast språkliga. 7 § är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. granskning kan avse också annan än statlig verksamhet meddelas i lag. I paragrafen finns den grundläggande bestämmelsen om och dess uppgifter. Paragrafen motsvarar nuvarande 12 kap. 7 § första stycket första och tredje meningarna. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 8 § leds av tre riksrevisorer, som väljs av . får skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. Riksrevisorerna beslutar självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som ska granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. Vid myndigheten finns också en styrelse, som väljs av . uppgift är att följa granskningsverksamheten, lämna de förslag och redogörelser till som riksrevisorernas granskningsrapporter och revisions- berättelser ger anledning till samt besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. I paragrafen finns bestämmelser om organisation och Paragrafen motsvarar nuvarande 12 kap. 7 § andrafjärde Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 9 § Ytterligare bestämmelser om meddelas i riksdagsordningen och i annan lag. I paragrafen anges att ytterligare bestämmelse om meddelas i riksdagsordningen eller i annan lag. nuvarande 12 kap. 7 § första stycket andra meningen. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 1 § Beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar. I paragrafen anges hur beslutanderätten i kommunerna utövas. Paragrafen motsvarar nuvarande 1 kap. 7 § första stycket andra Bestämmelsen är oförändrad. 2 § Kommunerna sköter lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Närmare bestämmelser om detta finns i På samma grund sköter kommunerna även de övriga angelägenheter som bestäms i lag. Paragrafen, som inte har någon tidigare motsvarighet, behandlar principen om självstyrelse. Övervägandena finns i avsnitt 11.1.3. Paragrafen har formulerats med utgångspunkt i vad som följer av 1 kap. 1 § andra stycket och 2 § kommunallagen (1991:900). Av paragrafen framgår att principen om självstyrelse gäller för all verksamhet. Bestämmelsen påverkar inte regleringen i 8 kap. om hur föreskrifter som rör kommuner meddelas. Det innebär bl.a. att delegation av normgivningsmakt på detta område är möjlig i den utsträckning som följer av 8 kap. 3 § En inskränkning i den kommunala självstyrelsen bör inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Paragrafen, som inte har någon tidigare motsvarighet, behandlar inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. Övervägandena finns i avsnitt 11.1.4. Bestämmelsen innebär att inskränkningar i den kommunala självstyrelsen ska göras med tillämpning av en proportionalitetsprincip. Genom att regleringen är fakultativ markeras att bedömning i proportionalitetsfrågan inte kan bli föremål för lagprövning i efterhand. 4 § Kommunerna får ta ut skatt för skötseln av sina angelägenheter. I paragrafen finns den grundläggande bestämmelsen om den kommunala beskattningsrätten. Paragrafen motsvarar nuvarande 1 kap. 7 § andra stycket. Att uttrycket angelägenheter används är en språklig anpassning till övriga bestämmelser i kapitlet. Någon saklig ändring är inte avsedd. 5 § Kommunerna får i lag åläggas att bidra till kostnaden för andra kommuners angelägenheter, om det krävs för att uppnå likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Paragrafen, som inte har någon tidigare motsvarighet, anger under vilka förutsättningar kommuner får bidra till kostnaderna för andra kommuners angelägenheter. Övervägandena finns i avsnitt 11.1.5. Enligt bestämmelsen kan ett kommunalt utjämningssystem införas endast genom lag. En förutsättning är att utjämningssystemet behövs för att uppnå likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner på lokal eller regional nivå. 6 § Föreskrifter om grunderna för ändring i rikets indelning i kommuner meddelas i lag. I paragrafen anges ett krav på lagform för föreskrifter om grunderna för rikets indelning i kommuner. Paragrafen motsvarar nuvarande 8 kap. 5 § såvitt avser kommunindelningen. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 1 § Kommer riket i krig eller krigsfara ska regeringen eller talmannen kalla till sammanträde. Den som utfärdar kallelsen kan besluta att ska sammanträda någon annanstans än i . I paragrafen behandlas inkallande vid krig eller krigsfara. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 1 §. Ändringarna är endast språkliga. 2 § Är riket i krig eller krigsfara, ska en inom utsedd krigsdelegation träda i ställe, om förhållandena kräver det. Om riket är i krig, meddelas beslut att krigsdelegationen ska träda i ställe av ledamöter enligt närmare bestämmelser i riksdagsordningen. Innan beslut meddelas ska samråd ske med statsministern, om det är möjligt. Hindras nämndens ledamöter av krigsförhållandena att sammanträda, meddelas beslutet av regeringen. Om riket är i krigsfara, meddelas beslutet av ledamöter i förening med statsministern. För ett sådant beslut krävs att statsministern och sex av nämndens ledamöter röstar för det. Krigsdelegationen och regeringen kan i samråd eller var för sig besluta att ska återta sina befogenheter. Beslutet ska fattas så snart förhållandena medger det. Bestämmelser om krigsdelegationens sammansättning meddelas i riksdagsordningen. I paragrafen regleras under vilka förutsättningar krigsdelegationen ska träda i ställe. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 2 §. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. I tredje stycket har ett tillägg gjorts som klargör att ska återta sina befogenheter så snart förhållandena medger det. Tillägget motsvarar vad som redan anses gälla. Övriga ändringar är endast språkliga. 3 § Medan krigsdelegationen är i ställe utövar den befogenheter. Den får dock inte fatta beslut som avses i 11 § första stycket första meningen eller andra eller fjärde stycket. Krigsdelegationen beslutar själv om formerna för sin verksamhet. I paragrafen finns bestämmelser om krigsdelegationens uppgifter och arbetsformer. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 3 §. Första stycket har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i kapitlet. Övriga ändringar är endast språkliga. Regeringsbildning och regeringens arbetsformer 4 § Är riket i krig och kan regeringen till följd av detta inte fullgöra sina uppgifter, kan besluta om bildande av regering och om regeringens arbetsformer. I paragrafen regleras möjlighet att besluta om regeringsbildning och regeringens arbetsformer i händelse av krig. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 4 §. Ändringarna är endast språkliga. 5 § Är riket i krig och kan varken eller krigsdelegationen till följd av detta fullgöra sina uppgifter, ska regeringen fullgöra dessa i den utsträckning det behövs för att skydda riket och slutföra kriget. Regeringen får inte med stöd av första stycket stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till . I paragrafen finns bestämmelser om regeringens befogenhet att fullgöra eller krigsdelegationens uppgifter i händelse av krig. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 5 §. Ändringarna är endast språkliga. 6 § Är riket i krig eller krigsfara eller råder sådana extraordinära förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara som riket har befunnit sig i, kan regeringen med stöd av bemyndigande i lag genom förordning meddela sådana föreskrifter i visst ämne som enligt grundlag annars ska meddelas genom lag. Om det behövs med hänsyn till försvarsberedskapen, kan regeringen även i annat fall med stöd av bemyndigande i lag genom förordning bestämma att en i lag meddelad föreskrift om rekvisition eller annat sådant förfogande ska börja eller upphöra att tillämpas. I en lag med ett sådant bemyndigande ska det noga anges under vilka förutsätt- ningar bemyndigandet får utnyttjas. Bemyndigandet medför inte rätt att stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till . I paragrafen regleras delegation av normgivningsmakt till regeringen genom s.k. fullmaktslagar. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 6 §. Ändringarna är endast språkliga. Begränsningar av fri- och rättigheter 7 § Är riket i krig eller omedelbar krigsfara, ska 2 kap. 22 § första stycket inte tillämpas. Detsamma gäller om krigsdelegationen i annat fall har trätt i ställe. I paragrafen görs vissa undantag från formkravet vid rättighets- begränsningar. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 7 §. Hänvisningen har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 2 kap. Övriga ändringar är endast språkliga. Befogenheter för andra myndigheter än regeringen 8 § Är riket i krig eller omedelbar krigsfara, kan regeringen med stöd av riks- dagens bemyndigande besluta att uppgift som enligt grundlag ska fullgöras av regeringen i stället ska fullgöras av en annan myndighet. Ett sådant bemyndigande får inte omfatta någon befogenhet enligt 5 eller 6 §, om det inte endast är fråga om beslut att en lag i ett visst ämne ska börja tillämpas. I paragrafen regleras möjligheterna att ge förvaltningsmyndigheter särskilda befogenheter i händelse av krig eller krigsfara. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 8 §. Ändringarna är endast språkliga. 9 § eller regeringen får inte fatta beslut på ockuperat område. På sådant område får inte heller utövas befogenhet som någon har i egenskap av riksdagsledamot eller statsråd. Varje offentligt organ ska på ockuperat område handla på det sätt som bäst gagnar försvarsansträngningarna och motståndsverksamheten samt civilbefolkningens skydd och svenska intressen i övrigt. Inte i något fall får ett offentligt organ meddela ett beslut eller vidta en åtgärd som i strid mot folk- rättens regler ålägger någon av rikets medborgare att lämna ockupationsmakten bistånd. till eller beslutande kommunala församlingar får inte hållas på ockuperat område. I paragrafen finns bestämmelser om vad som gäller vid ockupation av riket. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 10 §. Ändringarna är endast språkliga. 10 § Är riket i krig, bör statschefen följa regeringen. Om statschefen befinner sig på ockuperat område eller på annan ort än regeringen, ska han eller hon anses hindrad att fullgöra sina uppgifter som statschef. I paragrafen finns särskilda bestämmelser om statschefen i krig. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 11 §. Ändringarna är endast språkliga. 11 § Är riket i krig, får val till hållas endast efter beslut av . Är riket i krigsfara, när ordinarie val ska hållas, kan besluta att skjuta upp valet. Ett sådant beslut ska omprövas och därefter med högst mellanrum. Beslut som avses i detta stycke blir gällande endast om minst tre fjärdedelar av ledamöter röstar för det. Om riket till någon del är ockuperat, när val ska hållas, beslutar de jämkningar av reglerna i 3 kap. som behövs. Undantag får dock inte göras från 3 kap. 1, 4, 5, 79 och 12 §§. Vad som sägs om riket i 3 kap. 5 §, 7 § andra stycket och 8 § andra stycket ska i stället gälla den del av riket för vilken val ska hållas. Minst en tiondel av alla mandaten ska vara utjämningsmandat. Ordinarie val, som till följd av första stycket inte hålls , ska Prop. 2009/10:80 hållas så snart det kan ske sedan kriget eller krigsfaran har upphört. och talmannen ska i samråd eller var för sig se till att de åtgärder som behövs för detta blir vidtagna. Har ordinarie val till följd av denna paragraf hållits än när det annars skulle ha ägt rum, ska bestämma tiden för därnäst följande ordinarie val till den månad under fjärde eller femte året efter det först nämnda valet, då ordinarie val ska hållas enligt riksdagsordningen. I paragrafen finns bestämmelser om val till vid krig eller krigsfara. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 12 §. Andra stycket har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 3 kap. Övriga ändringar är endast språkliga. 12 § Om riket är i krig eller krigsfara eller om det råder sådana extraordinära förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara som riket har befunnit sig i, utövas beslutanderätten i kommunerna på det sätt som anges i lag. I paragrafen finns bestämmelser om beslutanderätten i kommunerna vid krig eller krigsfara. Paragrafen motsvarar nuvarande 13 kap. 13 §. Ändringarna är endast språkliga. 13 § Regeringen får sätta in rikets försvarsmakt i enlighet med internationell rätt för att möta ett väpnat angrepp mot riket eller för att hindra en kränkning av rikets territorium. Regeringen får uppdra åt försvarsmakten att använda våld i enlighet med internationell rätt för att hindra kränkning av rikets territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. I paragrafen, som är ny, anges förutsättningarna för regeringen att sätta in försvarsmakten utan medverkan. Paragrafen motsvarar nuvarande 10 kap. 9 § första stycket första meningen samt tredje stycket. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. Bestämmelsen i första stycket har ändrats genom att uttrycket insätta rikets försvarsmakt eller del därav i strid ersatts med sätta in rikets försvarsmakt i enlighet med internationell rätt och genom att uttrycket eller för att hindra en kränkning av rikets territorium lagts till. Ändringen innebär att regleringen knyts närmare till och folkrätten. Därigenom begränsas möjligheten till våldsanvändning så att den alltid måste vara förenlig med folkrättens regler. Genom att uttrycket i strid tas bort klargörs även att andra medel än strid står till försvars- maktens förfogande. Bestämmelsen i andra stycket har ändrats genom att uttrycket internationell rätt och sedvänja ersatts med internationell rätt. Därigenom klargörs att sådan sedvänja som inte utgör bindande sedvanerätt inte omfattas. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 14 § Förklaring att riket är i krig får, utom vid ett väpnat angrepp mot riket, inte ges av regeringen utan medgivande. I paragrafen, som är ny, regleras förutsättningarna för krigsförklaring. Paragrafen motsvarar nuvarande 10 kap. 9 § andra stycket. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. Insättande av väpnade styrkor 16 § Regeringen får sända svenska väpnade styrkor till andra länder eller i övrigt sätta in sådana styrkor för att fullgöra en internationell förpliktelse som har godkänts av . Svenska väpnade styrkor får i övrigt sändas till andra länder eller sättas in om 1.det är medgett i lag som anger förutsättningarna för åtgärden, eller 2.riksdagen medger det i ett särskilt fall. I paragrafen, som är ny, regleras förutsättningarna för regeringen att sända svenska väpnade styrkor till andra länder eller i övrigt sätta in sådana styrkor. Paragrafen motsvarar nuvarande 10 kap. 9 § första stycket andra meningen. Ändringarna är endast språkliga eller redaktionella. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För tiden längst fram till och med behåller äldre föreskrifter, som innebär betydande intrång i den personliga integriteten, sin giltighet utan hinder av 2 kap. 6 § andra stycket. Sådana föreskrifter får fram till dess ändras även om ändringen innebär att intrånget består. 3.Utan hinder av 2 kap. 12 § behåller äldre föreskrifter, som innebär särbehandling på grund av sexuell läggning, sin giltighet tills vidare. Sådana föreskrifter får ändras även om ändringen innebär fortsatt särbehandling. 4.Utan hinder av 11 kap. 3 § behåller äldre föreskrifter om fördelning av dömande uppgifter mellan domare sin giltighet tills vidare. 5.Äldre föreskrifter och bemyndiganden gäller fortfarande utan hinder av att de inte har tillkommit i den ordning som anges i regeringsformen i dess nya lydelse. 6.Om det i en lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i regeringsformen i dess nya lydelse, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Lagen träder enligt bestämmelsen i punkten 1 i kraft . Bestämmelsen i punkten 2 innebär att äldre föreskrifter, som tillåter åtgärder som innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden och leder till betydande intrång i den personliga integriteten, får fortsätta att tillämpas fram till och med utgången av 2015. Sådana äldre föreskrifter får också ändras, även om ändringen innebär att intrånget består. I fråga om nya grundförfattningar och ändringar i sådana författningar blir bestämmelsen tillämplig redan vid ikraftträdandet. Övervägandena finns Prop. 2009/10:80 i avsnitt 12.2. Enligt bestämmelsen i punkten 3 behåller äldre föreskrifter, som innebär särbehandling på grund av sexuell läggning, sin giltighet tills vidare. En sådan föreskrift får också ändras, även om ändringen innebär fortsatt särbehandling. Övervägandena finns i avsnitt 9.2.2 och 12.2. Bestämmelsen i punkten 4 innebär att föreskrifter om lottning som meddelas i förordning fortsätter att gälla tills vidare utan hinder av det lagkrav som följer av bestämmelsen i 11 kap. 3 § andra meningen. Bestämmelsen i punkten 5 innebär att en föreskrift eller ett bemyndigande som beslutats av ett organ som var behörigt enligt de kompetensregler som gällde när föreskriften beslutades ska fortsätta att gälla. I bestämmelsen i punkten 6 ges en generell föreskrift om att hänvisningar till bestämmelser som har flyttats eller ersatts av andra ska anses hänvisa till den nya bestämmelsen. 14.2Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 3 § Om någon lämnar meddelande, som avses i 1 kap. 1 § tredje stycket, eller, utan att svara enligt 8 kap., medverkar till framställning, som är avsedd att införas i tryckt skrift, såsom författare eller annan upphovsman eller såsom utgivare och därigenom gör sig skyldig till 1.högförräderi, spioneri, grovt spioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift, uppror, landsförräderi, landssvek eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott; 2.oriktigt utlämnande av allmän handling som ej är tillgänglig för envar eller tillhandahållande av sådan handling i strid med myndighets förbehåll vid dess utlämnande, när gärningen är uppsåtlig; eller 3.uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som angivas i särskild lag, gäller om ansvar för sådant brott vad i lag är stadgat. någon anskaffar uppgift eller underrättelse i sådant syfte som avses i 1 § fjärde stycket och därigenom gör sig skyldig till brott som angives i förevarande paragrafs första stycke 1, gäller om ansvar härför vad i lag är stadgat. Det som föreskrivs i 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen ska gälla också i fråga om förslag till föreskrifter som avses i första stycket 3. I paragrafen anges vilka brott som kan begås av meddelare och andra medverkande. Tredje stycket har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 2 kap. RF. Övriga ändringar är endast språkliga. Förslaget till lag om ändring i 3 § I fråga om sådana begränsningar i sändningsrätten som avses i 1 och 2 §§ gäller vad som föreskrivs om begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter i 2 kap. 2123 §§ regeringsformen. I paragrafen behandlas vissa begränsningar i sändningsrätten. Paragrafen har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 2 kap. RF. 3 § Om någon lämnar ett meddelande, som avses i 1 kap. 2 §, eller, utan att svara enligt 6 kap., medverkar till en framställning som är avsedd att offentliggöras i ett radioprogram eller en teknisk upptagning, som författare eller annan upphovsman eller genom att framträda i radioprogrammet och därigenom gör sig skyldig till 1.högförräderi, spioneri, grovt spioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift, uppror, landsförräderi, landssvek eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott; 2.oriktigt utlämnande av allmän handling som ej är tillgänglig för envar eller tillhandahållande av sådan handling i strid med myndighets förbehåll vid dess utlämnande, när gärningen är uppsåtlig; eller 3.uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som anges i särskild lag, gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för sådant brott. Om någon anskaffar en uppgift eller underrättelse i sådant syfte som avses i 1 kap. 2 § och därigenom gör sig skyldig till brott som anges i första stycket 1, gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för brottet. Det som föreskrivs i 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen om särskilt lagstiftningsförfarande ska gälla också i fråga om förslag till föreskrifter som avses i första stycket 3. I paragrafen anges vilka brott som kan begås av meddelare och andra medverkande. Tredje stycket har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 2 kap. RF. Övriga ändringar är endast språkliga. 6 § I fråga om sådana föreskrifter som avses i 4 och 5 §§ gäller vad som föreskrivs om begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter i 2 kap. 2123 §§ regeringsformen. I paragrafen behandlas vissa begränsningar i verksamhet som bedrivs vid och TV samt . Paragrafen har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 2 kap. RF.