prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — Sammantaget är allt detta viktigt för att kvaliteten och effektiviteten inom utbildningen och därmed en ökad måluppfyllelse ska säkerställas. Även om det varierar mellan olika kommuner har kommunerna som ansvariga huvudmän för det offentliga skolväsendet för vuxna alltmer kommit att bli förmedlare av utbildning och fungerar således inte enbart som utförare av densamma. De nya aktörer som på kommunernas uppdrag genomför utbildning har enligt tidigare lägesbedömningar bidragit till breddning och förnyelse av utbildningen såväl innehållsmässigt som pedagogiskt. Som ett resultat av ett utökat samarbete mellan bl.a. näringslivet, offentlig verksamhet och vuxenutbildningen i övrigt bör arbetsplatsförlagda utbildningar i lärlingsliknande former samt möjligheter till validering komma att genomföras i större utsträckning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bedömning är att en sådan strategisk och kontinuerlig samverkan bör öka möjligheten för den enskilde att få ett arbete. Genom att individen kan ställa om till ny yrkesinriktning får arbetslivet tillgång till efterfrågad kompetens även sett i ett längre perspektiv. bund och folkhögskolor. Resultaten kommer att rapporteras . Sammantaget bidrar insatserna avseende utarbetandet och förankrandet av gemensamma ramar för kvalitetsarbetet till förbättrade möjligheter att bedöma enskilda verksamheter, men också till att göra jämförelser. Regeringens bedömning är att dagens möjlig- 6.4.1Behörighetsgivande utbildningar heter att lägga ut utbildning på entreprenad bör Regeringens bedömning är att utvecklingen av vuxenutbildningen vad avser innehåll, tillgänglighet och flexibilitet fortskrider. Återvändsgränderna i utbildningssystemen minskar. Däremot kvarstår skillnader i kommunerna ambitionsnivå vad gäller anordnande av yrkesutbildningar för vuxna. Detta är en icke önskvärd utveckling då även denna del av vuxenutbildningen blir ett allt viktigare inslag för att den enskilde på eget initiativ ska kunna få den kompetensutveckling som ett föränderligt arbets- och samhällsliv kräver. En investering i vuxenutbildning gynnar inte enbart den enskilde medborgaren utan även den enskilda kommunen och regionen vad gäller utveckling och tillväxt. Även folkbildningen bidrar till att göra det möjligt för studerande att skaffa sig behörighet för vidare studier. uppföljning visar att verksamheten inom den kommunala vuxenutbildningen har minskat under en rad år. Orsaker till detta är bl.a. det tidigare goda arbetsmarknadsläget då efterfrågan på utbildningar minskade. Den utveckling och ökning av flexibla utbildningsformer som pågår indikerar att ansträngningar görs i kommunerna för att vuxna ska kunna delta i en utbildning som är individanpassad. Regeringen bedömer att det är av största vikt att denna utveckling fortsätter för att vuxna i hela landet ska kunna kombinera studier med arbete och annan sysselsättning. Tillgång till god utbildning Folkbildningens verksamhet är i allt väsentligt av god kvalitet. Folkhögskolor och studieförbund når viktiga målgrupper och är verksamma över hela landet. ledning pågår ett omfattande arbete med en nationell kvalitetsredovisning som bl.a. innefattar att ta fram olika kvalitativa kriterier för studieför- kunna ge vuxna en större valfrihet och fler utbildningar av hög kvalitet. Kommunernas arbete med att ta fram utbildningar bör ske i en nära samverkan med företrädare för det lokala och regionala arbetslivet. En samverkan mellan kommuner i regionförbund eller genom avtal förstärker möjligheten att erbjuda relevanta utbildningar som kan stödja tillväxt och ge individer tillgång till kompetensutveckling. Det finns många aktörer i en region som gör bedömningar av kompetensbehov och som kan erbjuda utbildningar. En utveckling av samverkan mellan kommuner, Arbetsförmedlingen, universitet samt högskolor och yrkeshögskoleutbildningar är något som blir allt viktigare och i det perspektivet blir olika regionala samverkansorgan väsentliga inslag i arbetet. Regeringens slutsats är att fler insatser behövs för att främja att en mångfald av utbildningar med hög kvalitet som utgår från den enskildes behov och önskemål anordnas. iakttagelse att utbildningarnas karaktär medför att männen inte söker sig till dem är allvarlig. Det tyder på att utbildningsanordnarna inte alltid uppfyller de behov som finns då det gäller utbildningarnas innehåll och formen för hur de genomförs. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) är den utbildningsform som har flest antal studerande inom det eftergymnasiala systemet utanför högskolan. KY är etablerad och finns i stort sett i alla län som ett efterfrågat och värdefullt kompetenstillskott på arbetsmarknaden. Den höga andelen som får arbete efter avslutad utbildning, , visar att KY i hög grad motsvarar de mål som angetts för utbildningsformen. Skälet till detta är sannolikt den nära kopplingen mellan arbetslivet och utbildningen. Den lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken som bedrivs inom har stor potential att kunna utvidgas. Den har stor betydelse för att bevara viktig hantverkskunskap i landet, som den kan rädda små hantverksverksamheter som kan gå förlorade om ingen kan ta över dem . Enligt lägesbedömning 2008 finns det en risk att vissa påbyggnadsutbildningar och kortare yrkesutbildningar inte kommer att kunna ingå i . bedömer att dessa bör ges möjlighet att genomföras och finansieras inom vuxenutbildning. Regeringen har behandlat frågan i propositionen (prop. 2008/09:68). Folkhögskolorna genomför yrkesutbildningar inom ramen för sina ordinarie kurser. Folkbildningen har på detta sätt blivit ett viktigt komplement till övrig eftergymnasial yrkesutbildning som samhället erbjuder. Folkhögskolorna ges nu möjlighet att anordna sina yrkesutbildningar inom ramverk. Regeringen bedömer därför att yrkesinriktade utbildningar inom folkbildningen bör kunna ta del av den ökade kvalitetssäkringen som införandet av innebär. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen av detta. Antalet elever i svenskundervisning för invandrare (sfi) har ökat och var /08 det högsta . Enligt prognoser för mottagande av flyktingar kommer en viss minskning att ske men trycket på utbildningssystemet antas dock bli fortsatt högt. Sambandet mellan elevernas tidigare utbildningsbakgrund och resultatet i sfi är starkt. En kortare tidigare utbildning kan göra det svårt att arbeta och verka i . För personer med funktionsnedsättning tycks särskilda undervisningsgrupper ha betydelse för att de ska nå kunskapsmålen. Mot denna bakgrund kommer det även fortsättningsvis att ställas stora krav på sfi och grundläggande vuxenutbildning liksom på kommunernas introduktionsinsatser i fråga om tillgänglighet, flexibilitet etc. Även inom grundläggande vuxenutbildning förväntas antalet 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 studerande öka till följd av det stora antalet nyanlända med kort tidigare utbildning. Statskontorets , genomförande och lärarkompetens. En utvärdering av svenska för invandrare (2009:2) visar att sfi har brister vilket inte är tillfredställande. I syfte att förbättra undervisningens innehåll har en ny kursplan för sfi beslutats. Denna trädde i kraft . Vidare har lärarnas kompetens stor betydelse och sfi-lärarna har fortfarande möjlighet att fortbilda sig inom ramen för regeringens satsning Lärarlyftet. Den förstärkta nationella inspektionen som genomförs av har också betydelse genom att den ökar förutsättningarna för att utbildningarnas kvalitet förbättras och säkerställs. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla kontakttolkutbildningen till en sammanhållen grundutbildning som, om den bedrivs på halvtid, omfattar två terminer som berättigar till studiestöd. Resultatet visar att det har varit svårt att rekrytera studerande till utbildningar på halvtid. Däremot är det ett högt sökandetryck till utbildningar på kvartstid, som inte berättigar till studiestöd. Deltagarna på dessa utbildningar erhåller i stället stipendier. Regeringen finner det bekymmersamt att kontakttolkutbildningen inte utvecklats till en sammanhållen grundutbildning på halvtid. Genom att förkunskapskrav och nationella prov har införts har dock kvaliteten på utbildningen ökat. Regeringen kommer att följa utvecklingen. 6.4.4Profilerade kurser, kulturprogram, studiecirklar och annan gruppverksamhet inom folkbildningen Av resultaten framgår att folkbildningen är en viktig aktör inom det livslånga lärandet. Genom sina insatser erbjuder folkhögskolor och studieförbund många vuxna en chans till höjd utbildnings- och bildningsnivå, personlig utveckling, en meningsfull fritid och ett ökat engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Resultatredovisningen visar också att det inom folkbildningen sker ett aktivt arbete med att utveckla verksamheten och nå ut till nya grupper. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det är angeläget att , liksom folkhögskolor och studieförbund, fortsätter sitt systematiska uppföljnings- och utvärderingsarbete på olika nivåer. 6.4.5Stöd till personer med funktionsnedsättning Av tillgänglig statistik framgår inte om efterfrågan på vuxenutbildning för utvecklingsstörda överstiger antalet tillgängliga platser. till personer med funktionsnedsättning, t.ex. specialpedagogiskt stöd genom Specialpedagogiska skolmyndigheten, bedöms även fortsättningsvis behövas i motsvarande omfattning som 2008. Folkbildningen är alltjämt en viktig aktör i arbetet med att nå personer med funktionsnedsättning. Genom att avsätter riktade medel ur folkbildningsanslaget för pedagogiska merkostnader förbättras möjligheterna för folkhögskolor och studieförbund att göra extra insatser för dessa deltagare. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7 Universitet och högskolor och högskolor omfattar högskoleutbildning och forskning vid statliga universitet och högskolor, utom , samt utbildning vid de enskilda utbildningsanordnarna. Inom området finns anslag för universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare, ersättning för klinisk utbildning och forskning samt anslag för och Verket för högskoleservice. Nedan redovisas övergripande resultat för universitet och högskolor. För en mer detaljerad bild av högskolesektorn hänvisas till (2009:12 R) och statistiska databas, den s.k. NU-databasen. tillämpas nya bestämmelser i högskolelagen (1992:1434) och bl.a. högskoleförordningen (1993:100) vad avser uppdelning av högre utbildning i tre nivåer: grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. I nedanstående redovisning används de nya benämningarna förutom i de fall texten syftar på äldre förhållanden. 7.3Övergripande om universitet och högskolor fanns det sammanlagt 60 högskolor, universitet och enskilda utbildningsanordnare som gav akademisk utbildning i . Av dessa var 14 statliga universitet och 22 statliga högskolor. ingår Försvarshögskolan som en statlig högskola under . Därutöver fanns det tre lärosäten med enskild huvudman som hade tillstånd att utfärda examina på forskarnivå nämligen , och i . Det fanns också nio högskolor med enskild huvudman, så kallade enskilda utbildningsanordnare, med tillstånd att utfärda examina på grundnivå och avancerad nivå och ett antal utbildningsanordnare med tillstånd enbart för psykoterapeutexamen. återkallade regeringen tillståndet att utfärda psykoterapeutexamen för åtta enskilda utbildningsanordnare, varav ett återkallades på utbildningsanordnarens eget initiativ på grund av samgående med en annan enskild utbildningsanordnare. De direkta statliga anslagen till universitet och högskolor uppgick till . Dessa har ökat med 0,2 miljarder jämfört med föregående år. Utöver de direkta statsanslagen finansierar staten verksamhet vid universitet och högskolor med via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sammantagen innebär detta att av verksamheten vid universitet och högskolor är statligt finansierad. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I förhållande till bruttonationalprodukten (BNP) avsätter till högskolesektorn. Genomsnittet för är . Alla nordiska länder förutom har minskat sin andel något jämfört , vilket i många fall förklaras av kraftig BNP-tillväxt. har slutfört den första sexårscykeln med utvärderingar, där sammanlagt 1 700 högskoleutbildningar granskades. Parallellt startade en ny sexårscykel, med ett förändrat system för utvärdering av utbildningar som var avsett att bl.a. vara mer kostnadseffektivt än tidigare system. Det systemet kom dock enligt att omfatta flera metodproblem och fick kritik från lärosätena. beslöt därför att flytta fram de utvärderingar som var planerade och i stället inleda arbetet med ett nytt system för utvärdering av utbildningar. Den samlade bedömningen efter den första sexårscykeln är att lärosätena i så gott som samtliga fall på ett tillfredsställande sätt vidtagit åtgärder för att komma till rätta med de brister som påtalats, till exempel stärkt lärarkompetensen. I vissa fall har lärosätena själva valt att i stället lägga ned utbildningen. har även följt upp utbildningarna efter att utvärderingsrapporterna publicerats och sett att utvärderingarna givit effekter. Lärosätena har i de flesta fall tagit till sig de rekommendationer som bedömargrupperna givit i syfte att vidareutveckla kvaliteten i utbildningarna. slutfördes de fyra sista utvärderingarna inom ramen för den första sexårscykeln. Beslut om ifrågasättande av examensrätt fattades för 10 av 27 lärarutbildningar. Övriga utbildningar som granskades i den första sexårscykeln bedömdes uppfylla kvalitetskraven. Därutöver påbörjades sju utvärderingar inom ramen för den andra sexårscykeln. För dessa hade inte utvärderingsprocessen kommit så långt att beslut om eventuella ifrågasättanden av examenstillstånd ännu hade hunnit fattas. utvärderades det största antalet utbildningar . Det var också med många ifrågasättanden av examensrätter: 69 stycken, vilket motsvarade av de granskade utbildningarna. Merparten av dessa fanns inom området vård och medicin samt bland psykoterapeututbildningarna. Dessa utbildningar följdes upp och beslut om indraget examenstillstånd fattades i ovanligt hög grad. Inom vårdområdet återkallades examenstillståndet för sju utbildningar. För de flesta av de resterande vårdutbildningarna som ifrågasatts gjordes bedömningen att tillräckliga åtgärder vidtagits för att uppfylla kvalitetskraven för högre utbildning. I nio fall valde lärosätena själva att lägga ner de ifrågasatta vårdutbildningarna. Av de 18 psykoterapeututbildningar som följdes upp rekommenderade regeringen att besluta att återkalla tillståndet att utfärda psykoterapeutexamen för sju enskilda utbildningsanordnare, vilket regeringen också har gjort. Med anledning av de brister som uppmärksammats vid granskningarna har regeringen gett i uppdrag att utreda hur ökad kvalitet i psykoterapeututbildningen ska kunna säkerställas. Granskningar av lärosätenas kvalitetsarbete har genomförts vid nio lärosäten, varav sex lärosäten bedömdes ha ett gott eller godtagbart kvalitetsarbete. Övriga tre lärosäten har enligt inte ett godtagbart kvalitetsarbete och ska därför vidta åtgärder för att komma till rätta med de brister som granskningen har visat. Den huvudsakliga bristen som observerats är avsaknaden av en systematik för kontinuerlig förbättring av verksamheten. avgjordes 32 ansökningar om examenstillstånd. Den procentuella andelen bifall () och avslag () är relativt stabil jämfört . har till uppgift att utöva tillsyn för att öka rättssäkerheten för allmänheten och för enskilda individer. Tillsynsverksamheten omfattar huvudsakligen tre områden: handläggning av enskilda ärenden, egeninitierade granskningar i viktiga frågor samt tillsynsbesök på universitet och högskolor. Antalet avgjorda enskilda ärenden fortsätter att öka och uppgick till 129 ärenden. En orsak till ökningen kan vara att har infört möjligheten att göra tillsynsanmälningar via en webbplats. Inom ramen för den egeninitierade tillsynen har bland annat behandlat rättssäkerheten för studenter hos enskilda utbildningsanordnare samt rättssäkra examinationer. Antalet utländska studenter som påbörjar studier vid svenska universitet och högskolor fortsätter att öka. Under /08 registrerades 21 700 nya inresande studenter vid svenska lärosäten, vilket var en ökning jämfört med föregående läsår. De utländska studenternas andel bland högskolenybörjare har ökat från till . Ca 31 400 studenter från andra länder studerade i under /08. Totalt utgjorde de inresande studenterna av samtliga studenter i /08. Av dessa kom 19 300 till som fritt inresande studenter utanför utbytesprogram, s.k. free movers, och 12 100 inom ramen för utbytesprogram, varav merparten via Erasmusprogrammet. En tredjedel av de fritt inresande studenterna /08 kom från länder i . Bland dessa kom flest från och . I och med att antalet utbildningar som ges enbart på engelska har ökat läser fler free movers en hel utbildning i . Av de 10 000 inresande nybörjarna som studerade vid svenska lärosäten som free movers /08 studerade 6 100 på program och bland dessa läste ett program på avancerad nivå. Skillnaden mellan antalet studenter som kommer till för att studera jämfört med antalet svenskar som åker utomlands för att studera fortsätter att öka. Under /08 studerade ca 24 000 svenska studenter utomlands. Det är färre än läsåret innan. Nära 19 000 av dessa studerade utomlands som fritt utresande studenter utanför 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbytesprogram och ca 5 000 inom ramen för något utbytesprogram. Diagram 7.1 Antal in- och utresande studenter Av samtliga studenter som avlade examen i /08 hade studerat utomlands under sin utbildning. De flesta som har studerat utomlands återfinns bland personer med arkitektexamen och personer med juristexamen. Antalet utresande studenter och lärare inom lärarutbildningen har ökat efter att ett antal lärosäten har satsat på ökad mobilitet för denna grupp. Trots detta är lärarutbildningen ett av de utbildningsprogram som ligger lägst i andelen utresande svenska studenter. Lärarutbyte sker bland annat inom ramen för Erasmusprogrammet. Under /08 skedde en minskning i antalet utresande lärare vid svenska lärosäten inom programmet. 500 lärare åkte ut för att undervisa vid ett annat europeiskt lärosäte. Inför /08 kunde lärosätena söka mobilitetsmedel för personalfortbildning, något som visade sig vara mycket intressant för svenska lärosäten. /08 deltog 114 personer från svenska lärosäten i sådan mobilitet. I högskola i världen internationalisering för kvalitet (2008:15 R) konstateras att de flesta lärosäten har gjort stora insatser inom internationalisering och att det skett en positiv utveckling inom området. Internationaliseringen har blivit mer integrerad i utbildningen, något som gäller både styrdokument, kvalitetssäkring och undervisning. Arbetet med internationalisering har också förändrats organisatoriskt och har en bättre förankring i lärosätets ledning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Flera lärosäten har arbetat fram en egen språkstrategi och utvecklat språkstödet till lärare och annan personal. konstateras att en låg lärarmobilitet är ett problem och incitament för en ökad lärarmobilitet efterfrågas. I rapporten konstateras också att forskarutbildningen släpar efter inom internationaliseringsarbetet, framför allt vad gäller utlandsvistelser och internationalisering på hemmaplan. Av lärosätenas årsredovisningar framgår dock att utländska studenter i ökande omfattning antas till utbildning på forskarnivå. Exempelvis hade av de antagna på forskarnivå vid Kungl. Tekniska högskolan en tidigare examen från ett annat land än . Det förekommer också att utländska doktorander tillbringar vid svenska lärosäten. har många universitet och högskolor satsat på att öka antalet inresande studenter genom etablerade utbytesavtal, både för att stärka kvaliteten i utbytena och för att tydligare sammanlänka inresande och utresande studenter. Flera lärosäten prioriterar dessutom utbyte inom etablerade avtal framför att rekrytera fritt inresande studenter och de som rekryterar dessa vänder sig till europeiska länder snarare än till länder utanför EU och EES. inledde ett projekt tillsammans med 29 lärosäten kallat Syftet med projektet är att utveckla en inom högskolevärlden väl förankrad profil för som studiedestination och att öka möjligheten till koordinering av de insatser som görs för att synliggöra som studiedestination, särskilt med fokus på ett eventuellt införande av studieavgifter för studenter från tredjeland. Bedömning av utländsk utbildning har i uppdrag att göra bedömningar av utländska utbildningsmeriter för att bidra till att personer med utländsk högre utbildning ska kunna integreras på den svenska arbetsmarknaden. Verket beslutar även om behörighetsbevis för utländska lärare. Antalet ärenden avseende bedömning för yrkesverksamhet har jämfört med ökat till drygt 4 600 inkomna ansökningar. Handläggningstiden har ökat något, vilket bl.a. beror på en stor ökning av antalet ärenden och förändrade arbetsprocesser på grund av införandet av ett nytt ärende- och dokumenthanteringssystem vid som ska öka effektiviteten. Den stora ökningen av antalet asylsökande från har lett till att ansökningar med utbildningar från nu utgör nästan en tredjedel av alla ärenden. Kompletterande utbildning för personer med utländsk examen har möjligheterna till kompletterande högskoleutbildningar för personer med utländska utbildningar ökat. Utbildningarna har gått från att vara allmänna till att bli specifika för olika yrkesgrupper. har utvärderat utbildningarnas måluppfyllelse och kartlagt vad de studenter som påbörjat en kompletterande utbildning 2004 är sysselsatta med . I går det efter kompletterande utbildning för utländska akademiker? (2008:30 R) framgår att majoriteten har fått arbete under eller efter utbildningen men även att flera har fortsatt med andra studier. Många studenter har, på grund av att de fått arbete, avbrutit sin utbildning innan de hunnit slutföra den. pågick kompletteringsutbildningar enligt regeringsuppdrag för 30 jurister och drygt 200 lärare med utländsk utbildning vid sex universitet och högskolor. har bara enstaka av dessa slutfört sin kompletterande utbildning, varför det är för tidigt att utvärdera dessa satsningar. 7.7Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökade antalet helårsstudenter nedgång. Antalet helårsstudenter uppgick till drygt 280 000, vilket är ca 2 000 fler än . Störst är ökningen inom teknik, medan antalet helårsstudenter inom både humaniora och samhällsvetenskap har minskat. Jämfört var antalet helårsstudenter ca 35 000 fler. Diagram 7.2 Antal helårsstudenter 19982008 av samtliga helårsstudenter läser kurser inom samhällsvetenskap, humaniora eller juridik. Företagsekonomi utgör det enskilt största ämnet. av samtliga helårsstudenter studerar inom naturvetenskap eller teknik. Övriga återfinns inom medicin och vård, undervisning samt de konstnärliga utbildningarna. Av studenterna i utbildning på grundnivå och avancerad nivå utgör kvinnor och män . Det är endast inom det konstnärliga området och inom naturvetenskap som könsfördelningen är jämn. Särskilt framträdande är den ojämna könsfördelningen inom teknik samt inom vård- och omsorgsutbildningarna. Fördelningen har varit oförändrad . Lärosätenas arbete för att uppnå en jämnare könsfördelning på utbildningar med sned könsfördelning ger framför allt resultat när det gäller att öka andelen kvinnor på tekniska utbildningar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Arbetet med att öka andelen män på lärar- och vårdutbildningar visar inte lika goda resultat. Under /08 ökade också antalet högskolenybörjare . Under läsåret påbörjade drygt 87 100 personer högskolestudier , vilket är 5 700 fler än föregående läsår. En del av ökningen förklaras med att antalet inresande studenter fortsätter att öka (se avsnitt 7.4 Internationalisering). Men även antalet svenska studenter har ökat, vilket delvis har att göra med att antalet 19-åringar ökar bland nybörjarna, främst på grund av att årskullarnas storlek ökar. Totalt är dock de svenska nybörjarna fortfarande färre än . Medianåldern för högskolenybörjare har varit .