prop · GX031d12 · 2009-09-21 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 11 vid ålderdom 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl................................................................................. Ekonomisk trygghet vid ålderdom...................................................................... Förslag till författningsändringar......................................................... 3.8.1Beräkning av bostadstillägg vid uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad............................................ 1:1 Garantipension till ålderspension .................................................. 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna.................................................... 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ........................................................ 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet............................................................... 3.2Härledning av anslagsnivån 20102012, för Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom........................................................................................... 3.3Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. trygghet vid ålderdom........................................................................................... 3.4Pensionärernas ekonomiska standard jämfört med befolkningen i övrigt, Lägsta disponibel inkomst efter skatt och bostadskostnad, 2009...................... Andel med enbart inkomstrelaterad efterlevandepension ............ Avgifter som pensionsspararna betalar till PPM................................................. 3.8Förvaltningsavgift (i procent) efter rabatt 20062008 för respektive Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension................................... Härledning av ramnivån 20102012 för 1:1 Garantipension till Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna .................................... Härledning av ramnivån 20102012 för 1:2 Efterlevandepensioner till Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer......................................... Härledning av ramnivån 20102012 för 1:3 Bostadstillägg till pensionärer...... Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd..................................................... Härledning av ramnivån 20102012 för 1:4 Äldreförsörjningsstöd .................. Finansiering av administration...................................... Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras................................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 ............ 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1Utvecklingen av pension efter skatt för ensamstående 19982009, fasta 3.2Ackumulerad utveckling av följsamhetsindex och prisbasbelopp åren 3.3Andelen personer med låg ekonomisk standard bland dem , relativt och absolut i procent, 19992008 (2008 prognos) ................................ 3.4Åldersstratifierad inkomststandard för änkor jämfört med ensamstående kvinnor under respektive ............................................ 3.5 Åldersfördelning inom respektive efterlevandeförmån ..................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (avsnitt 2.1 och 3.8 samt avsnitt 2.8.2 under utgiftsområde 10), 2.godkänner målet: Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den (avsnitt 3.3), 3.bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit i om högst 9 för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar (avsnitt 3.9.5), 4.för anvisar anslagen under utgiftsområde 11 enligt följande uppställning: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs att 9, 14 och 20 §§ lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. ska ha följande lydelse. Bostadstillägg utges från och med den månad en bidragsberättigad fyller , av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. För övriga bidragsberättigade utges bostadstillägg av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. För var och en av makar skall bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. Bostadstillägg utges av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. För var och en av makar ska bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. 1 Senaste lydelse 2006:1541. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Vid beräkningen av bostadskost- Vid beräkningen av bostadskost- naden enligt första stycket, för naden enligt första stycket, för makar den gemensamma, skall även makar den gemensamma, ska även hemmavarande barns andel av bo- hemmavarande barns andel av bo- förutsättning att barnet inte har fyllt förutsättning att barnet inte har fyllt och inte är självförsörjande. och inte är självförsörjande. Detsamma skall gälla så länge barnet Detsamma ska gälla så länge barnet får förlängt barnbidrag enligt lagen får förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om (1986:378) om eller studiehjälp enligt 2 kap. studie- eller studiehjälp enligt 2 kap. studie- stödslagen (1999:1395). stödslagen (1999:1395). Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger för var och en av de boende vid boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform. Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del bostadskostnaden motsvaras av preliminärt bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Överskottet eller underskottet i Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital beräknat enligt inkomstslaget kapital beräknat enligt 41 kap. 12 § inkomstskattelagen 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive (1999:1229) ska ökas respektive minskas med gjorda avdrag i in- minskas med gjorda avdrag i in- komstslaget med undantag för komstslaget med undantag för avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen, avdrag för uppskovsbelopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och avdrag för negativ räntefördelning enligt 33 kap. inkomstskattelagen. Föreligger ett överskott enligt första stycket ska detta minskas med schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b § inkomstskattelagen. Särskilt bostadstillägg ska utges med det belopp som den bidragsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå, allt räknat . En skälig levnadsnivå enligt första stycket ska anses motsvara en tolftedel av 1,3546 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,1446 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. En bostadskostnad som uppgår En bostadskostnad som uppgår till högst för den som till högst för den som är ogift och för är ogift och för den som är gift, ska från och med som är gift, ska anses som skälig bo- månad den bidragsberättigade fyller stadskostnad enligt första stycket. 2Senaste lydelse 2006:1526. 3Senaste lydelse 2008:1427. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 anses som skälig bostadskostnad enligt första stycket. För övriga bidragsberättigade gäller beloppen respektive . Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar: Ersättning vid ålderdom där garantipension, bostadstillägg till pensionärer samt äldreförsörjningsstöd ingår, och Ersättning vid dödsfall där efterlevandepensioner till vuxna ingår dvs. omställningspension, änkepension, särskild efterlevandepension och garantipension till dessa förmåner. omfattar utgiftsområdet även som inrättas . Resultatredovisning för , som avvecklas , redovisas i detta avsnitt. Inkomstrelaterad ålderspension (inkomstpension, tilläggspension och premiepension) redovisas under avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgifterna blev lägre än anvisade medel vilket innebär minskade utgifter med . Att utgifterna minskat beror framför allt på att antalet personer med garantipension minskat. Det är en långsiktig trend som beror på att behovet av garantipension minskar i takt med att antalet personer med inkomstrelaterad pension ökar samt att den genomsnittliga nivån för inkomstrelaterad pension stiger. En anledning till det senare är följsamhetsindexeringen, som infördes , som inneburit en real höjning av den inkomstrelaterade pensionen . Andra faktorer som påverkar kostnaderna för utgiftsområdet är prisbasbeloppets utveckling, medelbeloppet för respektive förmån och antalet förmånstagare. Medelbeloppet för ålderspensionen påverkas även av fördelningen av hur många personer som är ogifta eller gifta, andelen personer som tar ut sin pension tidigt eller sent samt uttag som görs med hel eller partiell pension. Garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd reduceras av den inkomstrelaterade förmånen och betalas ut som komplement till denna. Detta innebär att höjda inkomstrelaterade pensioner minskar kostnaden för dessa förmåner. Motsvarande samband finns dock inte för efterlevandepension till vuxna eftersom både inkomstrelaterad efterlevandepension och garantipension till efterlevandepension ingår i anslaget. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet 1:1 Garantipension till ålderspension 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Summa Ersättning vid ålderdom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av anslagsnivån 20102012, för Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Regeringens förslag: Nuvarande mål för utgiftsområdet kompletteras med ett mål avseende pensionsadministrationen, med följande lydelse. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. Skälen för regeringens förslag: Administrationen av de allmänna pensionerna har legat på (utgiftsområde 10) och (utgiftsområde 2). kommer hela pensionsadministrationen att skötas av och den myndigheten redovisas under utgiftsområde 11. Ett viktigt motiv för att föra samman pensionsadministrationen till en särskild myndighet är att möjliggöra en mer samlad pensionsinformation och därmed förbättra förutsättningen för en ökad kunskap om pensionen och vad som påverkar den. Centralt är då naturligtvis information om den allmänna ålderspensionen. För de allra flesta har även tjänstepensioner stor betydelse och många har därutöver privat pensionssparande. För att på ett rimligt sätt kunna bedöma sin framtida pension behövs därför kunskap om alla delarna. En viktig uppgift för är därför att utöver information om den allmänna ålderspensionen verka för en lättillgänglig och samlad bild av alla pensionsformer. Ett annat skäl var en mer rationell administration. Eftersom pensionssystemet bär sina egna kostnader innebär lägre administrationskostnader mindre belastning på pensionssystemet, till nytta för pensionärer och pensionssparare. För att mäta måluppfyllelsen gör analyser av pensionärernas levnadsstandard. Vissa år görs utvidgade studier som publiceras. En sådan studie, Var det bättre förr? Pensionärernas ekonomiska situation (Ds 2006:13) publicerades . Utvecklingen av pensionärernas inkomster 2009 Ett sätt att visa den ekonomiska utvecklingen för pensionärer är att följa förändringen av den allmänna ålderspensionen eftersom den utgör den huvudsakliga inkomsten för de flesta pensionärerna. gör en studie över utvecklingen av den allmänna ålderspensionen för olika typfall. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Det är endast allmän ålderspension som ingår i studien medan andra inkomster som t.ex. änkepension och tjänstepension inte ingår. Samtliga typfall utgår från personer som är födda och har alltså tjänat in pension helt enligt ATP-systemets regler. I årets studie visas förändringarna av den allmänna ålderspensionen för perioden 19982009 för fyra ensamstående pensionärer och fyra pensionärspar. Det ena typfallet har inte tjänat in någon ATP alls, dvs. medelpoängen är 0 medan medelpoängen för de övriga är 2,35, 4,38 respektive 6,50 (medelpoängen 2,35 motsvarar genomsnittet för kvinnor och 4,38 genomsnittet för män). studie visar att alla typfall har högre pension 2009 än 1998, både före och efter skatt, räknat penningvärde. Förändringen beror på att pensionärerna åter kompenseras fullt ut för utvecklingen av konsumentpriserna. De besparingar som gjordes i samband med budgetsaneringen genom att prisbasbeloppet inte räknades upp med hela förändringen i konsumentprisindex gällde . var pensionerna närmast oförändrade, mätt i fasta priser, medan de därefter ökar, både före och efter skatt och i alla inkomstlägen. Den nedgång i köpkraft som framgår av diagram 3.2 beror på att prisbasbelopp och inkomstindex fastställs med en viss eftersläpning. Nominellt har dock pensionerna ökat även . Även nedgången beror på denna eftersläpning. För t.ex. 2007 har prisbasbeloppet beräknats med prisförändringarna 2006 som grund och inkomstindex har bestämts av den reala utvecklingen av inkomstmåttet under de tre föregående åren samt prisutvecklingen mellan . Den förhållandevis starka ökningen av pensionärernas disponibla inkomst beror på att skatten för pensionärerna sänktes . Ökningen beror också på att prisbasbeloppet (beräknat enligt prisförändringarna ) ökade kraftigt som konsumentprisindex antas minska något. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.1 Utvecklingen av pension efter skatt för ensamstående 19982009, fasta priser. Följsamhetsindexering av ATP (tilläggspension) infördes från och med årsskiftet 2001/2002. Den nya indexeringen innebär att tilläggspensionen räknas om med utvecklingen av inkomstindex minus (den s.k. som motsvarar det förskott som läggs till pensionen när den beviljas). Den förändrade indexeringsmetoden har inneburit att tilläggspensionen har ökat realt dvs. tilläggspensionen har ökat mer än vad den skulle ha gjort om den fortfarande hade varit prisindexerad. Ett undantag utgörs dock av 2004 då var utvecklingen densamma för prisindexering och följsamhetsindexering. Av diagrammet framgår att pensionerna kommer att minska . Minskningen beror dels på att utvecklingen av inkomstindex understiger samt att den s.k. automatiska balanseringen aktiveras (se avsnitt 3.3 i Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten). För den som uppbär garantipension kommer en del av minskningarna av inkomstpensionen att kompenseras med ökad garantipension. Trots nedgången har följsamhetsindexeringen inneburit att tilläggspensionen ökat mer än vad den skulle ha gjort om den fortfarande hade varit prisindexerad. Diagram 3.2 Ackumulerad utveckling av följsamhetsindex och prisbasbelopp åren 20012010. För de flesta personer innebär övergången från förvärvsarbete till ålderspension att den disponibla inkomsten sjunker. Ett sätt att undersöka om pensionärernas ekonomiska levnadsstandard ligger på en skälig nivå är därför att jämföra pensionärernas inkomster med förvärvsaktivas. En jämförelse mellan den disponibla medianinkomsten för samtliga förvärvsaktiva med motsvarande för samtliga visar att skillnaderna är störst för kvinnor. Det beror på att äldre kvinnors deltagande i arbetskraften förr var lägre och att kvinnornas inkomster har ökat i takt med att deras förvärvsfrekvens och utbildningsnivå blivit högre. Tabell 3.4 visar att det har skett en relativ försämring för pensionärerna . Den relativa försämringen beror på att den disponibla inkomsten för arbetstagare har ökat genom den skattelättnad som införandet av det s.k. jobbskatteavdraget medfört. Även pensionärer som arbetar får tillgodoräkna sig jobbskatteavdrag på arbetsinkomsten men avdraget ges inte till den som enbart har pensionsinkomster. Förändringen mellan åren beror alltså inte på att pensionärernas ekonomiska situation försämrats utan på att den har förbättrats för arbetstagarna. Tabell 3.4 Pensionärernas ekonomiska standard jämfört med befolkningen i övrigt, median Ekonomisk utsatthet beskrivs ofta i relativa termer, dvs. i förhållande till den övriga befolkningens ekonomiska standard. Internationellt sätts gränsen för låg ekonomisk standard utifrån eller av medianinkomsten. Relativa mått visar dock enbart hur den aktuella gruppen förhåller sig till övriga och kan därför vara missledande. Det kan till exempel medföra att en förbättring i den disponibla inkomsten för en grupp, t.ex. genom skattelättnader för de som är förvärvsaktiva, gör att andelen pensionärer med (relativ) låg ekonomisk standard ser ut att öka trots att deras ekonomiska situation inte har försämrats, eller t.o.m. har förbättrats. Relativa mått måste därför alltid tolkas med detta i åtanke. Låg ekonomisk standard behöver därför även studeras utifrån absoluta mått t.ex. genom att mäta hur andelen pensionärer med låg ekonomisk standard förändras . Det kan göras genom att man fastställer en relativ gräns (av medianinkomsten) för låg ekonomisk standard i början av mätperioden. Gränsen skrivs därefter enbart upp med inflationen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.3 visar skillnaden mellan de två måtten. I relativa termer har antalet sämst ställda pensionärer ökat kraftigt medan det absoluta måttet visar på en minskning. Anledning är densamma som förklaringen till den förändring av relativ ekonomisk standard som visas i tabell 3.4 dvs. den ekonomiska standarden för pensionärerna har inte försämrats utan det är standarden för de förvärvsaktiva som har förbättrats. Diagram 3.3 Andelen personer med låg ekonomisk standard bland dem , relativt och absolut i procent, 1999 2008 (2008 prognos) För att hitta de pensionärer som har det sämst ställt behöver sättet att mäta ekonomisk utsatthet kompletteras. En orsak är att bostadskostnaden inte ingår i måttet trots att bostadstillägg, BTP, som är direkt knutet till denna räknas med som inkomst i måttet. Det medför att en person med låg bostadskostnad och lågt BTP kan definieras som ekonomiskt utsatt medan en person med exakt lika hög inkomst men som har en hög bostadskostnad och högt BTP inte definieras som ekonomiskt utsatt. Detta trots att den disponibla inkomsten för den med hög bostadskostnad t.o.m. är något lägre när hyran är betald. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 En annan orsak till att måttet behöver kompletteras är att förmögenhet påverkar bostadstillägget men inte ingår i inkomstmåttet. Det kan t.ex. medföra att en person som endast har garantipension och inte får bostadstillägg på grund av att han eller hon har en stor förmögenhet betraktas som ekonomiskt utsatt medan samma person inte skulle ses som ekonomiskt utsatt om han eller hon saknade förmögenhet och fick ett högt bostadstillägg. Med disponibel inkomst avses vanligtvis inkomsten efter skatteavdrag. Om man vid fastställande av disponibel inkomst även tar hänsyn till bostadskostnaden erhålls det belopp som en person har kvar att leva på sedan skatt och bostadskostnad är betald. Detta beräkningssätt används för att fastställa äldreförsörjningsstöd (ÄFS) och särskilt bostadstillägg (SBTP) genom att den försäkrade garanteras ett visst belopp i skälig levnadsnivå sedan skatt och skälig bostadskostnad är betald. Nivån för den skäliga levnadsnivån är densamma för SBTP och ÄFS och motsvarar, , (1, 3546 prisbasbelopp) för en ogift person och (1, 1446 prisbasbelopp) för den som är gift. Typfallsberäkningarna i tabell 3.5 visar hur stor skillnaden i disponibel inkomst är mellan olika grundskyddsförmåner sedan hänsyn även har tagits till en bostadskostnad på . En jämförelse mellan en ogift person som har full (40/40) garantipension och bostadstillägg och en person som har äldreförsörjningsstöd visar att sedan skatt och hyra har betalats har den som har äldreförsörjningsstöd mindre kvar att leva på jämfört med den som har garantipension och bostadstillägg. En gift person med äldreförsörjningsstöd har kvar mindre sedan skatt och hyra är betald än den som har garantipension och bostadstillägg. Tabell 3.5 Lägsta disponibel inkomst efter skatt och bostadskostnad, 2009 Födda 1938 eller senare Födda 1937 eller tidigare Förutsättningar: hyra 4 200, skattetabell 32, ingen förmögenhet eller övrig inkomst. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Omställningspensionen är inkomstrelaterad och grundar sig på den avlidne makens ålderspensionsbehållning. Det finns även en garantinivå som innebär att den som får låg omställningspension eller ingen omställningspension alls kan få garantipension. Garantipensionen är beroende av den avlidnes bosättningstid i och reduceras av omställningspensionen krona för krona. Omställningspension betalas endast ut efter dödsfallet och endast till efterlevande makar som inte har fyllt . Kvinnornas efterlevandepension är högre än männens. Det beror på att avlidna män i genomsnitt har högre inkomster än avlidna kvinnor. av männen har en så hög inkomstrelaterad efterlevandepension att garantipension inte betalas ut. Garantipension motsvarar 2,13 prisbasbelopp, vilket utgör enligt prisbasbelopp. Tabell 3.6 Andel med enbart inkomstrelaterad efterlevandepension beror dels på att garantipension till änkepension inte betalas ut efter och på att änkepensionen samordnas med kvinnans ålderspension i form av tilläggspension från och med 65-års månaden (gäller för kvinnor födda eller senare). Diagram 3.4 Åldersstratifierad inkomststandard för änkor jämfört med ensamstående kvinnor under respektive över 65 år Källa: beräkningar i HEK 2007 (prognos ) Kvinnor (%) Män (%) Källa: , . Förutom omställningspension och förlängd omställningspension, som kan betalas ut både till män och till kvinnor, kan även änkepension betalas ut till vuxna efterlevande kvinnor. Änkepensionerna avskaffades i princip men kan genom långtgående övergångsregler fortfarande beviljas efterlevande kvinnor.