prop · GX0356 · 2009-11-12 00:00:00 — I normalfallet anställs en myndighetschef för en period vilket statistiskt sett leder till att rekryteringsbehovet ligger på en nivå om ca 35 rekryteringar . Eftersom vissa anställs och vissa lämnar anställningen uppgår det reella rekryteringsbehovet till i genomsnitt ca 50 . Mellan år kan det dock variera relativt kraftigt. Det är av naturliga skäl mycket viktigt att dessa rekryteringar genomförs på ett professionellt sätt och att rätt person anställs. För att finna dessa personer och öppna upp anställningsförfarandet annonserar regeringen tillbaka ut merparten av de lediga anställningarna som myndighetschef. Fram har regeringen annonserat efter totalt 49 myndighetschefer eller utredare med uppdrag att inrätta en ny myndighet. (8 av de 49 annonseringarna avser rekrytering av särskild utredare med uppdrag att inrätta en ny myndighet. Den som anställs med detta uppdrag får titeln generaldirektör med placering i . Av annonserna framgår att det är regeringens avsikt att senare anställa utredaren som myndighetens första chef.) 40 av dessa rekryteringsprocesser har slutförts och i 28 rekryteringar har någon av dem som lämnat in en intresseanmälan erhållit anställningen i fråga. Övriga anställningar har tillsatts av annan person. Totalt har ca 1 000 intresseanmälningar inkommit, vilket motsvarar ca 20 intresseanmälningar per annons. Många av dem som skulle kunna komma i fråga för en anställning som myndighetschef är emellertid ovilliga att inkomma med en intresseanmälan eftersom ansökan blir offentlig. Kvinnor uppger sig i allmänhet vara mer benägna än män att ansöka även om ansökan blir offentlig. Detta avspeglar sig dock inte i de faktiska ansökningar som inkommit till , där andelen män i stället utgör av det totala antalet sökande. Det är också en tydlig skillnad i jämförelsen mellan anställda i privat respektive offentlig sektor, där anställda i offentlig sektor är mer positivt inställda att ansöka trots offentligheten. Utredningen har haft i uppdrag att finna alternativa lösningar till detta problem i syfte att förmå fler att anmäla intresse för dessa anställningar. De alternativ som står till buds, med undantag för ändring av sekretesslagen, är emellertid inte av sådan art att de skulle avhjälpa det föreliggande problemet. En återgång till tidigare gällande ordning, att inte annonsera lediga anställningar offentligt, bedöms inte heller som realistisk eller önskvärd. Utredningen föreslår därför att ett nytt fjärde stycke införs i 7 kap. 11 § sekretesslagen (1980:100) med innebörden att sekretess gäller uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om en enskild kandidats identitet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Regeringen ska enligt förslaget bemyndigas att förordna om vilka anställningar som inte ska omfattas av sekretess. Vidare föreslås att sekretessen ska gälla samt att meddelarfrihet inte ska råda vid denna typ av sekretess. Förslaget innebär en inskränkning av offentlighetsprincipen. Den enskildes integritet och intresse av att förbli anonym tillsammans med det allmännas intresse att få de mest lämpade personerna att anmäla sitt intresse till de utlysta anställningarna får dock i dessa fall anses väga tyngre än offentlighetsprincipen. Som ett led i att kunna se till att rätt person anställs är det viktigt att konkreta och detaljerade kravprofiler upprättas för samtliga lediga anställningar, oavsett om dessa sedan utlyses offentligt eller inte. Det är mot kravprofilen, som blir offentlig i samband med att ärendet avslutas, som sökande och andra tänkbara kandidater ska jämföras. Kravprofilen uppfyller därutöver även funktionen av kontrollverktyg. granskning av regeringens hantering av anställningsärendena underlättas avsevärt genom att en kravprofil upprättas. Med hjälp av kravprofilen blir det möjligt för utskottet att inte bara kontrollera att den som erhållit anställningen uppfyller ställda krav utan även, när ansökningsförfarande genomförs, att det är den mest kvalificerade personen för anställningen och att anställningen grundar sig på förtjänst och skicklighet. befogenhet sträcker sig till att, när utskottet finner det aktuellt, kritisera regeringen. Utskottet kan alltså inte ändra eller upphäva regeringens beslut i ett anställningsärende. Utredningen föreslår ingen ändring i denna befogenhet. Däremot föreslår utredningen, mot bakgrund av utvecklingen inom europarätten, att ett förbud mot att överklaga regeringens beslut i anställningsärenden införs i lagen om offentlig anställning. Detta eftersom det är olämpligt att regeringens beslut i dessa ärenden ska kunna bli föremål för domstolsprövning. Om det vid ett offentligt ansökningsförfarande inte finns någon bland de sökande som uppfyller den upprättade kravprofilen står det regeringen fritt att tillsätta anställningen med någon som inte formellt har inkommit med en ansökan inom den utsatta ansökningstiden. Lagförslag i betänkandet Sekretess vid anställning av myndighetschefer (2009:4) Förslag till lag om ändring i sekretesslagen Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen att 7 kap. 11 § samt 16 kap. 1 § ska ha följande lydelse. Sekretess gäller i myndighets personalsociala verksamhet för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, personalkonsulent eller annan sådan befattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med råd och hjälp i personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon närstående till honom eller henne lider men. Sekretess gäller i verksamhet som avses i första stycket för annan uppgift om enskilds personliga förhållanden än som där nämns, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i myndighets personaladministrativa verksamhet i övrigt för uppgift om enskilds hälsotillstånd och för sådan uppgift om enskilds personliga förhållanden som hänför sig till ärende om omplacering eller pensionering av anställd, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte i ärende om anställning eller disciplinansvar och inte heller för beslut i annat ärende som avses i detta stycke. Sekretess gäller i ärende om anställning av myndighetschef, överdirektör eller med överdirektör jämställd anställning för en förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om en enskild kandidats identitet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Sekretessen gäller inte i sådana ärenden som avses i första meningen i den utsträckning regeringen föreskriver det. Sekretessen gäller inte heller uppgift i beslut eller för uppgift i övrigt om den som har fått Sekretess gäller i annat fall än som avses i förstatredje styckena som avses i förstafjärde styckena för uppgift om enskilds personliga för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att förhållanden, om det kan antas att närstående till den enskilde utsätts närstående till den enskilde utsätts för våld eller annat allvarligt men för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. om uppgiften röjs. personalen, uppgift i form av personalen, uppgift i form av personalen, om det inte står klart personalen, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon som uppgiften rör eller någon närstående till honom eller henne närstående till honom eller henne föreskriver det, hos myndighet där personalen särskilt myndighet där personalen särskilt kan riskera att utsättas för våld kan riskera att utsättas för våld eller annat allvarligt men. eller annat allvarligt men. till viss del utförs av en annan till viss del utförs av en annan enligt förstafemte styckena i tillämpliga delar även hos den tillämpliga delar även hos den Sekretess gäller för uppgift i tjänstgöringsomdöme som upprättats I fråga om uppgift i allmän I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst uppgift som avses i fjärde stycket i högst och för övriga uppgifter i högst . Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 7 kap. 11 § första eller andra 7 kap. 11 § första, andra eller stycket samt femte stycket, i den fjärde stycket samt femte stycket, i del det avser tillämpning av första den del det avser tillämpning av första eller andra stycket Förslag till lag om ändring i lagen om offentlig anställning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen om offentlig anställning att en ny 33 a § ska ha följande lydelse. Regeringens beslut i ärende om för en förvaltningsmyndighet som regeringen får inte överklagas. Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet Sekretess vid anställning av myndighetschefer (2009:4) Följande remissinstanser har kommit in med yttranden över betänkandet: ombudsmän (), , Hovrätten för , Hovrätten för , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Justitiekanslern, , , , Kriminal- vården, , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , , , i län, i , , Kungl. , , , , , , , , Diskriminerings- ombudsmannen, , , med , Arbetsförmedlingen, , Arbetsdomstolen, Kommuner och Landsting, Svenskt näringsliv, Akademikers (), vid , , och . Akademikers () har överlämnat yttranden från DIK, och Yttrande har också inkommit från SACO-S och remissinstanser har avstått från att yttra sig: , i (LO), Tjänstemännens Central- organisation (TCO), Företagarna, för revisorer och rådgivare, pressombudsmän, och . Sammanfattning av nu relevanta delar av betänkandet En öppen domarrekrytering (SOU 2003:102) En särskild utredningsman har haft i uppdrag att genomföra en översyn av rekryteringen av ordinarie domare. Enligt uppdraget skulle utredaren lämna förslag till förändringar som innebar att domstolarna även kan rekrytera ordinarie domare som tillhör de allra skickligaste och för yrket lämpligaste juristerna. I uppdraget ingick att se över om det, för att säkerställa en god rekrytering till domaryrket, fortfarande ska finnas en särskilt reglerad domarbana. Utredaren skulle även se över och lämna förslag till hur domstolarnas behov av domare för förstärknings- och vikariatsändamål ska kunna tillgodoses. Utgångspunkten har angetts vara att ordinarie domare då ska anlitas. Det finns behov av en regel om sekretess för personlighetstester i samband med domaranställningar. En sekretessregel bör dock inte enbart ta sikte på sådana ärenden utan få en mera generell utformning. Det bör uppställas ett omvänt skaderekvisit, alltså en presumtion för sekretess. Sekretessen ska inte bryta meddelarskyddet. Sekretess gäller i annat fall än som avses i förstafjärde styckena i myndighets personal- administrativa verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften relevant lagförslag i betänkandet En öppen domarrekrytering (SOU 2003:102) Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen att 7 kap. 11 § ska ha följande lydelse. Sekretess gäller i myndighets personalsociala verksamhet för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, personalkonsulent eller annan sådan befattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med råd och hjälp i personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon närstående till honom eller henne lider men. Sekretess gäller i verksamhet som avses i första stycket för annan uppgift om enskilds personliga förhållanden än som där nämns, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i ärende om anställning hos myndighet för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i myndighets personaladministrativa verksamhet i övrigt för uppgift om enskilds hälsotillstånd och för sådan uppgift om enskilds personliga förhållanden som hänför sig till ärende om omplacering eller pensionering av anställd, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte i ärende om anställning eller disciplinansvar och inte heller för beslut i annat ärende som avses i detta stycke. Sekretess gäller i annat fall än som avses i förstatredje styckena i myndighets personal- administrativa verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften 1 Senaste lydelse 1996:155. Vidare gäller, i den Vidare gäller, i den föreskriver, sekretess i personal- myndighet där personalen särskilt särskilt kan riskera att utsättas för kan riskera att utsättas för sådant sådant men, för uppgift om men, för uppgift om enskilds enskilds bostadsadress, hemtele- fonnummer och personnummer, om det inte står klart att uppgiften om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde kan röjas utan att den enskilde Sekretess gäller för uppgift i tjänstgöringsomdöme som upprättats inom utrikesförvaltningen. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet En öppen domarrekrytering (SOU 2003:102) Efter remiss har yttranden över betänkandet lämnats av ombudsmän, domstolens ledamöter, ledamöter, , , Hovrätten över och , Hovrätten för , Hovrätten för Nedre , Hovrätten för , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , , , , , , , , , Södra Roslags tingsrätt, , Tierps tingsrätt, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , tingsrätt, , , , , , , , , , , , , , Länsrätten i , Länsrätten i län, Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i län, Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i län, Länsrätten i , Länsrätten i län, Länsrätten i , Justitiekanslern, i , i , i , , , , , , Rikspolis- styrelsen, , , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , Riksförsäkrings- verket, , Statens institutions- styrelse, , , , i , i , i , , Datainspektionen, Kammarkollegiet, Statskontoret, i Prop. 2009/10:56 län, i , i Bilaga 6 , i , , , , , , , , , , , Arbets- domstolen, , , Patent- besvärsrätten, , , kommun, kommun, , , , , , , , , , , Svenska avdelningen, jurister vid överrätter, och . , , , , , Företagarnas Riks- organisation, FAR, , (), Akademikers () och i (LO), har uppgett att de inte har några synpunkter att lämna eller att de avstår från att yttra sig över betänkandet. , , kommun, kommun, , , , , och Sammanslutningen för Juridiska byråer har inte hörts av. Riksåklagaren har inhämtat yttranden från Åklagarmyndigheterna i , , , , , och . i har inhämtat ett yttrande från Åklagar- kammaren i . har bifogat ett yttrande från Föreningen jurister vid hovrätten. har bifogat ett yttrande från Föreningen jurister vid hovrätten, Hovrätten över och har bifogat ett yttrande från Skånska hovrättens yngreförening. Hovrätten för har bifogat ett yttrande från Föreningen jurister vid hovrätten. Hovrätten för Nedre har bifogat ett yttrande från vid hovrätten. Kammarrätten i har bifogat yttranden från Föreningen jurister vid kammarrätten och från vid kammarrätten. Kammarrätten i har bifogat yttranden från Fiskalerna och (tf.) assessorerna vid kammarrätten och från Föredragandena vid kammarrätten. har bifogat yttranden från tingsrättens avdelning 3, 9, 10 och 13 samt från och notarierna vid tingsrätten. Länsrätten i har bifogat yttranden från fiskalerna vid länsrätten och från vid länsrätten. Yttranden har även inkommit från , avdelningen för rätt och rättsfilosofi, vid , vid Regeringsrätten, Juseks lokal- förening vid Kammarrätten i och en privatperson. Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig avseende nu relevanta delar av betänkandet En öppen domarrekrytering (SOU 2003:102) Följande remissinstanser har kommit in med yttrande över betänkandet i nu relevanta delar: , , Hovrätten för Nedre , Kammarrätten i , , , , , , och Länsrätten i , , Ånger- manlands tingsrätt och Länsrätten i , , , Länsrätten i län, Länsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , Datainspektionen, Statskontoret, avdelningen för Rätt och rättsfilosofi vid , , vid Kammarrätten i och Fiskalerna vid Länsrätten i . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 39 kap. 2 och 6 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 39 kap. 5 a och 5 b §§, samt närmast före 39 kap. 5 a och 5 b §§ nya rubriker av följande lydelse. Sekretess gäller i övrig personaladministrativ verksamhet än som anges i 1 § för dels uppgift om en enskilds hälsotillstånd, dels sådan uppgift om en enskilds personliga förhållanden som hänför sig till ärende om omplacering eller pensionering av en anställd, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften Sekretessen gäller inte i ärende Sekretessen gäller inte i ärende om anställning eller disciplin- om anställning, om inte annat ansvar och inte heller beslut i följer av 5 a eller 5 b §. annat ärende som avses i första tessen gäller vidare inte i ärende om disciplinansvar och inte heller beslut i annat ärende som avses i För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller i ärende om anställning för uppgift som hänför sig till urvalstester, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Anställning av vissa myndighets- chefer Sekretess gäller i ärende om anställning av myndighetschef vid en förvaltningsmyndighet som lyder under regering- en för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om en enskild kandidats identitet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Sekretessen gäller inte i sådana ärenden som avses i första stycket i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det. Sekretess gäller inte heller be- slut i ärende eller uppgift om den som har fått anställningen. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Den tystnadsplikt som följer av 1 § begränsar rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihets- grundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Detta gäller även vid tillämpning av 5 §. Den tystnadsplikt som följer av 1, 5 a och 5 b §§ begränsar rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihets- förordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra upp- gifter. Detta gäller även vid tillämpning av 5 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 39 kap. 5 b § gäller inte i ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , regeringsrådet och justitierådet . Sekretess i vissa anställningsärenden Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Enligt den nuvarande lydelsen av 10 kap. 11 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) begränsar inte sekretessen i 39 kap. 15 §§ den informationsskyldighet som kan åligga en myndighet i förhållande till en företrädare för en arbetstagarorganisation eller ett skyddsombud. Av den allmänna motiveringen i lagrådsremissen framgår att inte heller sekretessbestämmelserna i de föreslagna 39 kap. 5 a och 5 b §§ är avsedda att inskränka informationsskyldigheten. Någon ändring av 10 kap. 11 § offentlighets- och sekretesslagen har dock inte föreslagits. Detta är enligt vad som uppgetts vid föredragningen inför Lagrådet ett förbiseende. Saken bör uppmärksammas i det fortsatta beredningsarbetet. Lagrådet lämnar förslaget i övrigt utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2009/10:56 Sekretess i vissa anställningsärenden