prop · GX031d22 · 2009-09-21 00:00:00 — Revisionens slutsats efter genomförd granskning är att regeringen och ansvariga myndigheter inte har givit tillräckligt goda förutsättningar för att syftet med energideklarationerna ska uppnås. Vidare bedömer att granskningen visat väsentliga problem med myndigheternas tillämpning av lagstiftningen. har kommit med följande rekommendationer till regeringen för att förbättra systemet. -Se till att EGdirektiv genomförs . -Förtydliga och förenkla regelverket i alla led (lag, förordning och föreskrifter) så att de blir inbördes konsekventa. -Formulera uppföljningsbara delmål för energideklarationerna utifrån mål för energieffektivisering i bebyggelsen och förtydliga ansvarsfördelningen på området. -Peka ut en centralt ansvarig myndighet för energideklarationerna och ge den myndigheten i uppgift att stödja kommunernas tillsyn så att den blir likformig över hela landet. -Se till att energideklarationerna samordnas med andra insatser, till exempel olika stöd och statligt finansierade kommunala energi- och klimatrådgivare. -Säkerställ deklarationernas kvalitet och experternas oberoende. Ge även den centralt ansvariga myndigheten i uppdrag att regelbundet följa upp deklarationernas kvalitet och hur stora besparingar de leder till, samt fastighetsägarnas utgifter för energideklarationer och investeringar. Mot bakgrund av granskning och rekommendationer konstaterar regeringen följande. Den granskning som har gjort är angelägen. Det är först som man kan börja se de samlade effekterna av systemet. Energideklarationssystemet är ett av flera viktiga styrmedel i arbetet mot en mer energieffektiv bebyggelse. Det finns en stor potential till energibesparingar som är lönsamma. Ett utbrett problem är att fastighetsägare, trots att det är lönsamt, inte genomför dessa åtgärder. Ett av flera hinder är bristande kunskap hos fastighetsägare. Systemet med energideklarationer har goda förutsättningar att öka kunskaperna hos fastighetsägare om möjligheterna att vidta energieffektiviseringsåtgärder. Det är angeläget att genomföra regelförenklingar. I den mån det finns otydligheter i dagens lagstiftning om energideklarationerna ska dessa tydliggöras. Regeringen har givit i uppdrag att utvärdera systemet innevarande år. Frågeställningar kopplade till hur väl regelverket fungerar är en del i det som verket ska analysera och verkets avrapportering av detta uppdrag kommer således att ge underlag för regeringens ytterligare överväganden om åtgärder för att förenkla och förbättra systemet. Regeringen aviserade i energipropositionen avsikten att införa en informations- och rådgivningsportal för att främja att de åtgärder som föreslås i energideklarationer också genomförs. Detta innebär att det finns en koppling till andra rådgivnings- och informationsinsatser som bedrivs. Småhusägare kan också utnyttja det ROTavdrag som regeringen infört för att dra av av arbetskostnaden för t.ex. tilläggsisolering och byte till energieffektiva fönster. Målsättningen är att fastighetsägare genom energideklarationerna ska få ett bra underlag av en energiexpert för att ta ställning till vilka åtgärder som kan göras för att minska energianvändningen i byggnaden. Det är ett självklart krav att de energideklarationer som upprättas ska hålla hög kvalitet. Här kan det finnas skäl att se över hur kvaliteten kan förbättras. Regeringen delar inte slutsats om att det saknas koppling till energieffektiviseringsmålet i bebyggelsen om effektivare energianvändning till till 2050. Målet och systemet för energideklarationer presenterades i samma propositionen . Regeringens uppfattning är att energideklarationerna ska ses som ett av flera styrmedel som verkar för att detta mål ska uppnås och att det är svårt att på ett meningsfullt sätt formulera energieffektiviseringsmål enbart för just detta styrmedel. Regeringen konstaterar att har huvuddelen av ansvaret för genomförandet av energideklarationssystemet. ansvar i detta avseende framgår av regleringsbrev och instruktion för verket. Regeringen har i förordningen (2006:1592) om energideklaration i byggnader givit föreskriftsrätt när det gäller delar av systemet med energideklarationer. I övrigt framgår ansvar av myndighetens instruktion. Det är också som ska följa upp och utvärdera systemet, vilket det uppdrag som ska genomföras innevarande år är ett exempel på. Oaktat detta är det möjligt att och övriga berörda myndigheters roll kan tydliggöras ytterligare, till exempel när det gäller behovet av att stödja kommuner så att deras tillsyn blir likformig, och regeringen avser analysera denna fråga. Systemet för energideklarationer är en följd av EGdirektivet om byggnaders energiprestanda. Regeringen konstaterar att ett förslag till 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 omarbetning av detta direktiv förhandlas i rådet och . Vid en överenskommelse om förslaget till omarbetning av direktivet bedömer regeringen att detta kommer att ställa krav på vissa revideringar i det svenska regelverket. Det är naturligt att fatta ett samlat beslut om eventuella större förändringar i det svenska regelverket . Detta hindrar inte att ett löpande arbete för att - i den mån behov finns - förbättra systemets funktion och effektivitet kan och ska genomföras även fram till detta samlade beslutstillfälle. En sammanhållen klimat- och energipolitik Partiledarna i slöt en överenskommelse om en långsiktig och hållbar energi- och klimatpolitik. Överenskommelsen bygger på underlag från Vetenskapliga rådet, den parlamentariska Klimatberedningen och den dialog som regeringen fört med samhälle och näringsliv kring energi- och klimatfrågorna. Med överenskommelsen som utgångspunkt överlämnades två propositioner, som ska ses som en helhet, med förslag om en sammanhållen klimat- och energipolitik. Förslagen innebär en snabb väg ut ur fossilsamhället och kraftfulla utsläppsminskningar av växthusgaser. Inför propositionens överlämnande genomförde regeringen samtal med partier i syfte att nå en brett förankrad samsyn om energi- och klimatpolitiken. Regeringens energipolitik syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning, som förutsättningar skapas för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften, stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger svensk forskning och företagande en ledande roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Visionen är att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Till visionen knyts tre långsiktiga prioriteringar: användningen av fossila bränslen för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 uppvärmning ska avvecklas till 2020, fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen 2030 och ett tredje ben bör utvecklas för elförsörjningen för att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft och därmed öka försörjningstryggheten. För att åstadkomma det senare måste ny, förnybar kraftproduktion svara för en betydande del av elproduktionen. I regeringens propositioner föreslogs kvantifierade klimat- och energipolitiska mål , tillsammans med konkreta styrmedel för att uppnå dess mål, bland annat i form av stegvis utvecklade ekonomiska styrmedel. Handlingsplaner presenterades för energieffektivisering, för förnybar energi samt för en fossiloberoende transportsektor. fattade beslut om propositionen . Därmed lades också grunden för långsiktigt stabila förutsättningar för en utveckling mot ett hållbart energisystem. Ständigt ändrade spelregler leder till otrygghet och uteblivna investeringar, vilket i sin tur leder till höga energipriser och att den nödvändiga klimatomställningen uteblir. Svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att energibolagen får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet. Energipolitiska mål till 2020 Utifrån propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163) har beslutat att andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . För att det övergripande målet ska nås föreslår regeringen bl.a. att certifikatsystemet för förnybar elproduktion vidareutvecklas. Ett nytt mål för ökningen av den förnybara elproduktionen bör sättas upp i nivå med jämfört med läget . har givits i uppdrag att analysera och utforma hur ambitionshöjningen ska genomföras. Ett mål om effektivare energianvändning till 2020 har också beslutats. En utökad produktion av vindkraft och ökad användning av bioenergi från jord- och skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna uppfylla målsättningarna avseende andelen förnybar energi till 2020, inte minst för ambitionshöjningen för förnybar elproduktion. Regeringen tillförde budgetproposition ytterligare till anslagen för klimat- och energiåtgärder 2009, 2010 och 2011. Tillsammans med klimatmiljarden som presenterades i budgetpropositionen uppgår regeringens satsningar inom området till . Ett nytt program för energieffektivisering , om sammanlagt , läggs fast i denna proposition. Regeringens satsningar fokuserar på kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser, insatser för energieffektivisering och ökad andel förnybar energi samt åtgärder för att anpassa till de effekter som följer av ett varmare klimat. Inom energiområdet föreslås resurser bland annat för att tillgängliggöra hållbara och klimatanpassade energilösningar och kommersialisering av ny energiteknik. I syfte att skapa goda förutsättningar för ett effektivt genomförande av regeringens politik föreslås förvaltningsanslag öka med . Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att målen på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Väl avvägda ekonomiska styrmedel syftar till att uppnå målen på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. De ska i princip avspegla s.k. externa effekter så att hushållen och företagen beaktar miljöeffekter i adekvat utsträckning. Den europeiska dimensionen är en viktig utgångspunkt för den svenska energi- och klimatpolitiken. Regeringen har varit mycket aktiv och pådrivande för att nå gemensamma mål för den Europeiska Unionen och under det svenska ordförandeskapet agerar regeringen pådrivande i processen för att uppnå en bred global klimatöverenskommelse. EU:s stats- och regeringschefer antog en handlingsplan som omfattar bl.a. mål om att minska utsläppen av växthusgaser i unionen till 2020 jämfört med . Under förutsättning att andra industriländer förbinder sig till jämförbara minskningar, avser EU att minska sina utsläpp . antogs bindande mål om att andelen förnybar energi 2020 ska uppgå till av all energianvändning i EU och att förnybara drivmedel ska svara för av all konsumtion av bensin och diesel i transportsektorn, förutsatt att produktionen är hållbar och att andra generationens biodrivmedel är kommersiellt tillgänglig. Beslutet innefattar också en målsättning om att effektivisera energianvändningen jämfört med prognoser . I enlighet med Europeiska rådets beslut presenterade Europeiska kommissionen ett klimat- och energipaket innehållande bl.a. nationella bindande mål för andelen förnybar energi och för utsläpp av växthusgaser. Förhandlingarna ledde till att en överenskommelse nåddes . Inom ramen för den andra strategiska energiöversynen som presenterades av kommissionen föreslås ytterligare åtgärder för effektivare energianvändning som förhandlas. Informationsteknikens (IT) potential för ökad energieffektivisering har uppmärksammats globalt, bl.a. genom ett meddelande från kommissionen . Att utveckla EU:s politik för effektivare energisystem är den viktigaste prioriteringen på energiområdet under det svenska ordförandeskapet. Klimatomställningen är en utmaning av historiska mått och en av regeringens viktigaste prioriteringar. Regeringen är övertygad om att klimatutmaningen kan vändas till en möjlighet för . Begreppet eko-effektiv ekonomi, som förenar näringspolitiken med klimat- och energiutmaningarna, är värdefullt att tillämpa i och i EU. Statens insatser i form av olika regler och styrmedel ska utformas så att det lönar sig att ta miljöansvar. En sådan långsiktig inriktning skapar också möjligheter till teknikutveckling och affärsmöjligheter. Regeringen har också ytterligare stärkt det internationella samarbetet på energiteknikområdet på ett sätt som både kommer att bidra till att motverka det globala klimathotet och till att öka svenska företags konkurrenskraft på världsmarknaden. Det avtal som undertecknades mellan och , om utveckling av uthålliga energilösningar, är ett konkret exempel på de möjligheter som öppnas för svenska företag och svenska idéer. Det är första gången som ingår ett bilateralt samarbete med något land om utveckling av hållbar energiteknik. Avtal har även tecknats med och . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. En nordisk elmarknad är nödvändig för ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser i . Flaskhalsar i det nordiska elnätet och mellan och kontinenten ska byggas bort. Elnätsföretagen har stor betydelse för den konkurrensutsatta elmarknaden eftersom de äger och förvaltar elnätet och därigenom har ansvar för att den nödvändiga infrastrukturen fungerar. Vidare har elnätsföretagen bl.a. till huvuduppgift att ansluta kunder, mäta överförd el och rapportera resultatet till elhandelsföretag, elproducenter och konsumenter. Ett effektivt regelverk för, och kontinuerlig tillsyn av, denna nätverksamhet är nödvändig för en fungerande elmarknad. godkändes propositionen med förslag om förhandsprövning av nättariffer (prop. 2008/09:141). Beslutet innebär att tillämpas en ny regleringsmodell som bygger på att elnätstarifferna ska godkännas på förhand av tillsynsmyndigheten. Regeringen har inlett ett arbete med att se över samägandet av kärnkraftsreaktorerna i . Syftet är att undersöka förutsättningarna för och söka sådana lösningar som innebär att riskerna för konkurrensbegränsningar på grund av samägandet i kärnkraftsindustrin minimeras. En väl fungerande nordisk elmarknad ger konkurrensfördelar och skapar bättre förutsättningar för energitillförsel, miljö och tillväxt. Inom pågår genomförandet av fem prioriterade överföringsförbindelser som avsevärt kommer att stärka överföringskapaciteten. På detta sätt förbättras förutsättningarna för ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser i , vilket stimulerar till en ökad konkurrens. Den planerade utbyggnaden av vindkraftsparker kräver också förstärkningar i stamnätet. Konkurrensen och effektiviteten på den nordiska elmarknaden bör fortsatt utvecklas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringen har tagit initiativ till att fördjupa och utveckla samarbetet på elmarknadsområdet mellan de nordiska länderna, bl.a. genom att besluta om en nordisk färdplan som fokuserar på ytterligare harmonisering och integrering av elmarknaden. Den nordiska marknaden har länge utgjort en föregångare i arbetet med att skapa en integrerad europeisk elmarknad. hör till de länder som är pådrivande för att vidareutveckla elmarknaden inom EU i syfte att skapa en effektiv integrerad marknad. En central fråga är införandet av regler för effektivare åtskillnad mellan å ena sidan elnätsverksamhet och å andra sidan konkurrensutsatta verksamheter såsom elhandel och elproduktion. Samhällets ökade krav på tillgängligheten i elnäten ökar fokus på trygg elförsörjning och leveranssäkerhet. ska ha en säker elförsörjning. Det är därför viktigt att regelverket ger nätföretagen incitament att göra de investeringar som långsiktigt säkerställer att elnäten blir mindre sårbara och att omfattande strömavbrott förebyggs. Regeringen föreslår i denna proposition att anslagsmedlen för elberedskap förs över från anslaget för krisberedskap under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet till ett nytt anslag under utgiftsområde 21 Energi. Överföringen syftar till att tydliggöra ansvarsprincipen för elberedskapsverksamheten. Naturgasen, som är ett fossilt och ändligt bränsle, kan ha betydelse , främst i anläggningar inom industrin och för högeffektiv kraftvärme. Sådana anläggningar omfattas av det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter, ETS. Infrastruktur för naturgas kan därmed utvecklas på kommersiella villkor. Utvecklingen av infrastruktur kan ske på ett sätt som understödjer en successiv introduktion av biogas. Några planer på en utvidgad storskalig utbyggnad av naturgas till hushåll och företag är inte aktuella i . Regeringens presenterade klimat- och energipolitik kommer ytterligare att begränsa de fossila bränslenas konkurrenskraft. Värmemarknadspolitiken ska fortsatt bygga på fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsformer. bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas . Fjärrvärme och kraftvärme ger möjlighet att ta till vara energi som annars går förlorad och att utnyttja samhällets energiresurser så effektivt som möjligt. En ny fjärrvärmelag trädde i kraft . Därmed stärks fjärrvärmekundens ställning och insynen i fjärrvärmeföretagen ökar. Regeringen har beslutat att tillsätta en utredning med uppdraget att närmare analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten på ickediskriminerande villkor och därigenom skapa förutsättningar för konkurrens i fjärrvärmenäten. Syftet är att ytterligare stärka fjärrvärmekundernas ställning samt åstadkomma en effektivare värmemarknad med lägre fjärrvärmepriser och en förbättrad miljö. Ett mål om effektivare energianvändning har beslutats. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . Regeringens målsättning är också att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av energi och råvaror. Energieffektivisering medför i de flesta fall minskad belastning på klimat och miljö. Olika energikällor och olika energibärare har i det sammanhanget olika betydelse. Besparing av en kilowattimme el från kolkondenskraft bör värderas högre än besparing av en kilowattimme fjärrvärme från industriell spillvärme eller från en solfångare. En handlingsplan för energieffektivisering och åtgärderna för att genomföra det s.k. energitjänstedirektivet presenterades i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163). Offentlig sektor ska vara ett föredöme i energieffektiviseringsarbetet. En förordning som ställer krav på att myndigheter och domstolar ska bli energieffektiva beslutades . Insatserna för energieffektivisering omfattar också industri-, bebyggelse- och transportsektorerna samt de areella näringarna. Ett femårigt energieffektiviseringsprogram genomförs . Programmet tillförs , utöver dagens politik. Programmet innehåller förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, insatser för information, rådgivning, stöd för teknikupphandling och marknadsintroduktion, nätverksaktiviteter samt införande av ett stödsystem med energikartläggningscheckar. En bärande tanke med programmet är att komplettera generellt verkande ekonomiska styrmedel genom att fokusera på strategiskt undanröjande av informations- och kunskapsbrister inom olika sektorer. Programmet, vars innehåll beskrivs närmare i kapitel 3.1.13 (anslag 1.13), utgör ett komplement till insatserna inom ramen för dagens politik för energieffektivisering (anslag 1.2 och 1.3). De olika insatserna och styrmedlen är sammanflätade och ger stöd åt varandra. Andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . För att nå det övergripande målet ska bl.a. elcertifikatsystemet för förnybar elproduktion vidareutvecklas. Ett nytt mål för ökningen av den förnybara elproduktionen bör sättas upp i nivå med , jämfört med läget . har givits i uppdrag att bl. a. analysera och utforma hur ambitionshöjningen ska genomföras. En nationell planeringsram för vindkraft har fastställts till motsvarande en årlig produktionskapacitet på , varav på land och till havs. För att nå det mål som ställts upp inom ramen för elcertifikatsystemet om förnybar el till 2016, jämfört med nivå, bedöms det komma att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften. Detta behov kommer att förstärkas ytterligare när det aviserade nya målet till 2020 ska uppnås. elproduktion står i huvudsak på två ben, vattenkraft och kärnkraft, och är därmed nära nog koldioxidfri. Ur försörjningstrygghetssynpunkt är det positivt att systemet med elcertifikat leder till att det utvecklas kompletterande ben som består av biokraftvärme och efter hand också av betydande mängder vindkraft. Vattenkraften är en värdefull tillgång för produktion av förnybar el och kommer även att spela en central roll för elförsörjning. Att bibehålla en hög produktion 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 av vattenkraft som fastställda miljökvalitetsmål och ingångna gemenskapsrättsliga åtaganden uppfylls, är en viktig del i arbetet med att motverka klimatförändringar och är en nödvändig förutsättning för att uppnå de mål för förnybar energi som ställts upp inom EU. Nationalälvarna, och övriga i angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. Det är av stor vikt att den inhemska produktionen av förnybar el kan öka i enlighet med uppställda mål. Förenklingar avseende nätanslutning av anläggningar för förnybar elproduktion behöver därför fortsatt genomföras. Förutsättningarna för utbyggnad av vindkraftsparker till havs bör studeras särskilt, bland annat avseende reglerna för nätanslutning. För att säkerställa att förnybara drivmedel uppfyller grundläggande krav på miljömässig hållbarhet och för att undvika biodrivmedel som ger upphov till stora utsläpp av växthusgaser, har gemensamma europeiska hållbarhetskriterier för biodrivmedel tagits fram. Regeringen har aktivt deltagit i detta arbete och verkat för att dessa hållbarhetskriterier ska vara ändamålsenliga, ickeprotektionistiska och inte leda till snedvridna konkurrensförhållanden mellan biomassans olika användningsområden. Kriterierna avseende klimatnyttan för biodrivmedel kommer successivt att skärpas. Inom värmesektorn fortsätter utfasningen av de fossila bränslena i linje med regeringens långsiktiga prioritering att användingen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas . och bedömer i Kontrollstation att nuvarande styrmedel och energipriser kommer att leda till att de fossila bränslena i princip helt avvecklas ur bostads- och lokalsektorn. Biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet, framför allt lokalt och regionalt. Lokalt skapar biogas, renad till biometan och utnyttjad som drivmedel i tätorternas trafik, ett betydande steg i riktning mot ekologiskt hållbara städer. Vid rötning av stallgödsel tillkommer fördelen att minskas utsläppen av metan från gödselhanteringen. Den lovande utveckling med biogas för fordon som inletts i bör fortsatt stimuleras. Regeringen har därför givit i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. Landsbygdsprogrammet 20072013 erbjuder stora möjligheter att stödja och utveckla produktion och förädling av förnybar energi, exempelvis genom investeringsstöd för biogasproduktion. Dessa möjligheter bör utnyttjas och regeringen har därför beslutat att inom ramen för landsbygdsprogrammet förstärka möjligheterna att ge stöd till investeringar kopplade till biogasproduktion på totalt . Satsningen syftar till att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra förutsättningar för tillväxt, innovation och nya jobb på landsbygden. Internationellt har en ny organisation för att främja förnybar energi bildats ().