prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetskostnader avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. kostnader för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 17 redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. kon- junktur-, bostads-, miljö-, eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse 2008/09:183 Redovisning av skatteutgifter . I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är hänförbara till utgiftsområde 17. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 17, netto1 <300 000 kr/år Böcker, tidskrifter m.m. >300 000 kr/år Omsättning i ideella föreningar Totalt för utgiftsområde 17 1 Ett innebär att skatteutgiften inte kan beräknas Bidrag till Stiftelsen och Stiftelsen Avdrag får göras för bidrag som lämnas till och . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 utgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Inkomst från artistisk eller idrottslig verksamhet som en utländsk fysisk person bedrivit i beskattas med en speciell artistskatt. behöver varken sociala avgifter eller särskild löneskatt erläggas. Regeringen har i prop. 2008/09:182 föreslagit att detta undantag ska tas bort fr.o.m. . Inkomsten är förmånsgrundande. Skatteutgiften avser socialavgifter och särskild löneskatt. Försäljning av 000 kr/år Om upphovsmannen eller dennes dödsbo säljer konstverk för föreligger inte skattskyldighet till mervärdesskatt om inte upphovsmannen begär det. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. , böcker, tidskrifter m.m., biografföreställningar, vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang, kommersiell idrott, upphovsrätter samt entré till djurparker Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Försäljning av 000 kr/år Skattenedsättningen omfattar enbart upphovsmannens eller dennes dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för eller mer, eller själva begär att bli beskattade, sker beskattning med skattesatsen . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Ersättning som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening och som inte överstiger ett halvt prisbasbelopp är undantagen från sociala avgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av en vara eller en tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen i fråga. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten samt bidrag till kulturområdesövergripande ändamål. I det innefattas bidrag till allmänkulturella ändamål, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte. Vidare ingår medel för satsningen Skapande skola, forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet och försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. I avsnittet behandlas även tvärgående frågor som omfattar hela kulturområdet. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom Kulturområdesövergripande verksamhet, utgiftsområde 17 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördel- ning av kulturpolitiska medel 1:5 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom 1:6 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1:7 Sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen är att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den; att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande; att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar; att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället; att bevara och bruka kulturarvet; att främja bildningssträvandena samt att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. I den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) som regeringen lämnar föreslås nya mål för den nationella kulturpolitiken. Målen ersätter de hittillsvarande nationella kulturpolitiska målen. omfattas de statliga kulturinstitutionerna av ett nytt övergripande mål. Det innebär att ett barnperspektiv ska integreras i verksamheten, bl.a. genom att barns och ungdomars möjligheter till inflytande och delaktighet ökar. Regeringens mål för statens stöd till barn- och ungdomskultur är att öka barns och ungdomars möjligheter att delta i det kulturella livet och att själva få skapa och uttrycka sig. Enligt den uppskattning som gjort av sin totala bidragsgivning fördelades till barn och unga vilket innebär att av fördelade bidrag har gått till sådan verksamhet. Detta belopp inkluderar inte bidragen till regionala teater-, dans- och musikinstitutioner. För att nå målet om att integrera ett barnperspektiv har informerat sina bidragsmottagare om betydelsen av detta och efterfrågat de insatser som gjorts för att främja barn- och ungdomskultur. har även begärt information om hur scenkonstinstitutionerna arbetar med barns och ungas inflytande och delaktighet. Svaren visar att i stort sett samtliga arbetar med unga referensgrupper när nya produktioner ska tas fram. genomgång av de regionala teater- och dansinstitutionernas ansökningar visar att man planerar att i genomsnitt avsätta av sin budget till barn- och ungdomsverksamhet. Barn och unga är prioriterade i kulturpolitiken. Som ett led i detta arbete har regeringen etablerat Skapande skola-satsningen där professionella kulturaktörer och kulturpedagoger, tillsammans med lärare, ger elever ökade möjligheter att uppleva kultur och eget skapande samt skapa nya former för lärande i . Satsningen omfattar i dag årskurserna 79 och regeringen föreslår i denna proposition att satsningen utvidgas till att omfatta årskurserna 46. Regeringens ambition är att successivt utvidga satsningen till hela . redovisning Skapande skola en första uppföljning visar på flera tendenser. De lärare som deltagit i satsningen är mycket positiva. Lärarna bedömer att eleverna känner ett ökat ansvarstagande för sitt arbete när det ska resultera i en föreställning, utställning, film eller liknande. Att få uppträda eller visa dessa verk menar lärarna har stärkt elevernas självförtroende. Nya strukturer har etablerats mellan kultur- respektive utbildningsförvaltningar, skolledare, lärare och elever som har varit i dialog med varandra om varför och hur man vill arbeta med kultur i skolan. lyfter fram tidsaspekten som en viktig faktor för att insatserna ska bli lyckosamma, liksom att en samordningsfunktion med legitimitet gentemot skola och kulturliv är etablerad. Även behovet av kompetensutveckling för skolans personal lyfts fram. Vissa kommuner har löst detta genom att låta konst och kultur ingå i skolans kompetensutvecklingsplaner. Landets kommuner och skolor har visat ett stort intresse för Skapande skola-stödet som har sökts av av kommunerna. En tredjedel av friskolorna har uppmärksammat bidraget och samarbetar med för att öka kännedomen om bidraget. har samverkat med dåvarande Myndigheten för skolutveckling och i fråga om prioriteringar och bedömningsgrunder för . Majoriteten av ansökningarna har haft fokus på elevers eget skapande. konstuttryck samt insatser som i förlängningen även ska stärka elevers språkutveckling. Många ansökningar beskriver att det lokala kulturlivet och kulturarvet ska lyftas fram i samarbete med till exempel regionala och lokala museer. I den handlingsplan som ska bifogas ansökan har kommunerna visat hur de arbetar med kultur för att långsiktigt stärka kulturens roll i lärandet. Ett krav för att få bidraget är att barn ska vara delaktiga när planen tas fram. Det har framkommit att större kommuner ofta har saknat strategier för att ge unga inflytande. Skapande skola-sats- ningen kan därmed leda till att ett viktigt utvecklingsarbete inleds. har informerat om Skapande skola på ett stort antal lokala och regionala möten och den nordiska konferensen vägar mot en skapande skola genomfördes . Det nationella programmet i skolan som har koordinerats av avslutades efter att regeringen i regleringsbrev för gett i uppdrag att bedriva fortsatt utvecklingsarbete om dans i skolan och dans som lärande. Därmed har nya förutsättningar för kunskapsutveckling och forskning inom området dans och lärande skapats. har samarbetet mellan , danslärarutbildningen vid i och vidareutvecklats och stärkts. Stiftelsen ger stöd till kommuner som vill utveckla verksamhet med skolbio och arbete med film i skolan. Målet med stödet är att kommunerna ska kunna etablera och upprätthålla en lokal organisation som utifrån skolornas behov arbetar för att förmedla filmupplevelser på biograf till elever på skoltid. bedrevs skolbio utan statligt stöd i 124 kommuner. fokus har i och med detta förflyttats från att bidra till att initiera verksamhet med skolbio och film i skolan, till att fungera som resurs och stöd för att utveckla det arbete som kommuner och skolor själva bedriver. Enligt den internationella undersökningen av barns läsförståelse i årskurs 4, PIRLS, lyckas svenska elever mycket väl i ett internationellt perspektiv, men mellan har en signifikant tillbakagång skett. Faktorer för att stärka barns lässkicklighet är enligt undersökningen fortbildning för lärare i och om läsförståelsestrategier och avkodningsstrategier, uppföljning av elevernas läsutveckling samt ade- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kvat stöd till elever med svårigheter. har riktats till läsfrämjande projekt, bl.a. insatser som främjar pojkars läsning och egna skapande. För att öka tillgången till litteratur för barn och unga på biblioteken har fördelats under . Ytterligare ett stöd som syftar till att främja läsandet och ett mångsidigt utbud är , som särskilt riktar sig till skolan. har även beviljat medel till två forskningsprojekt, vars syfte är att utveckla kunskap inom området läsfrämjande. Genom det statliga stöd som fördelats till nationella minoriteters konst och kultur främjas barnens kulturella identitet och det egna minoritetsspråket. litteraturpris till minne () har tilldelats i . Priset har som syfte att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteraturen i och i andra delar av världen. Juryn motiverar sitt val med att under svåra förhållanden har stimulerat palestinska barns och ungdomars läslust och kreativitet. riktades av arbetstiden vid landets museer och konsthallar till barn- och ungdomsverksamhet. Ett riktat statligt stöd till museipedagogiska insatser har stärkt de regionala museernas arbete med museipedagogik. I flera fall har bidraget använts till nya eller utökade pedagogtjänster. Museerna har även i högre grad börjat tillämpa barns perspektiv och på olika sätt inkluderat barn i sina verksamheter. De statliga scenkonst- och kulturarvsinstitutionerna arbetar målinriktat gentemot den unga publiken, med insatser riktade mot skola och fritid. Barn och unga upp till har fritt inträde till de centrala museerna. Internet används i hög grad som ett verktyg för att nå den unga generationen, inte minst när det gäller material som riktar sig till skolan. har på uppdrag av Myndigheten för skolutveckling (numera ) utvecklat databasen som länkar till och beskriver svenska museer och deras pedagogiska webbresurser. Livrustkammaren och med Stiftelsen , , Statens museum för världskultur, och är några institutioner som bedriver ett betydelsefullt utvecklingsarbete riktat mot den unga publiken. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inom EU-samarbetet har expertkonferensen a creative generation children and young people in the new cultural and media landscape genomförts i . Mötet syftade till att öka kunskapen om hur man på politisk nivå och genom utbyte av goda exempel kan stärka barns och ungas rätt till kultur och öka kännedomen om ungas medievanor. Statens kulturråds strategiska arbete för att stärka barns och ungas rätt till kultur har stor betydelse för utfallet av regeringens politik inom området. Regeringen ser positivt på att har utvecklat den nationella barnkulturstatistiken för att möjliggöra jämförelser och att en övergripande strategi för arbetet med barn- och ungdomskultur har utformats. Även den rapport om barns och ungas kulturvanor, nationellt kulturutbud och finansiering samt barns kulturanvändning som avser att publicera , kommer att bidra till ökad kunskap inom fältet. Barns och ungas tillgång till skolbibliotek varierar stort, visar 2008 Kulturen i siffror 2009:1. Mer än en tredjedel av skolorna saknar ett skolbibliotek. I betänkande med förslag till ny skollag (Ds 2009:25) föreslås att eleverna i , gymnasieskolan och motsvarande skolformer ska ha tillgång till skolbibliotek för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur. dets hela bidragsgivning. De internationella och interkulturella bidrag som svarar för har setts över och hanteringen av dem effektiviserats. För att fortsatt främja etnisk och kulturell mångfald fick , , Riksutställningar, Intercult, Mångkulturellt Centrum och Sprong särskilda uppdrag att utveckla internationella kontaktnät och konstnärligt utbyte samt främja internationell och interkulturell mångfald. För dessa och andra initiativ med syfte att stärka mångfalden, förstärktes de samlade resurserna med , varav avser de nämnda uppdragen. Återstoden disponeras av . För stöd till internationell kulturverksamhet fick ökade medel med . har utökat verksamhetsbidragen till ett antal fria dans-, teater- och musikgrupper och utställare för att stärka deras internationella och interkulturella verksamhet. Även projektbidragen till internationella kulturutbyten ökade jämfört med . Inom litteraturområdet har fått ett ökat internationellt ansvar samt förstärkta medel med . har samverkat med andra politikområden kring kulturlivets internationalisering, bland annat har ett ramavtal mellan Sida och slutits i syfte att stärka kulturens roll i biståndssamarbetet. Statens kulturråds stöd till nätverk av fristäder för hotade eller fängslade författare kan nämnas som exempel på samverkan mellan kulturpolitik och demokratifrämjande. För att förstärka och bredda det internatio- 3.4.2Internationell och interkulturell nella konstnärsutbytet fick Samtliga myndigheter på kulturområdet har i uppgift att verka för ett ökat internationellt och interkulturellt utbyte och samarbete. har ett särskilt ansvar för att utveckla internationaliseringen inom hela kulturområdet, i enlighet med den plan för internationell verksamhet som överlämnats till regeringen. Det internationella och interkulturella perspektivet har ytterligare integrerats i Kulturrå- 2008 en medelsökning med . har fortsatt uppbyggnaden av en internationell verksamhet inom dansområdet och stödet till detta område har mer än dubblerats. Inom Bildkonstnärsfondens internationella program Iaspis har vidare särskilda insatser gjorts inom formområdet. Till internationell verksamhet inom musik, teater och film har ökat stödet. Konsthantverket har efter en försöksperiod etablerats inom ramen för Iaspisverksamheten. har också stärkt sitt interkulturella arbete. Totalt innebär detta att ytterligare har satsats på internationell och interkulturell verksamhet. Statens museer för världskultur har utvecklat sin kapacitet som koordinator för olika musei- och kulturarvsnätverk. Inför och under har betydande insatser gjorts på olika nivåer med utställningar, seminarier och aktiviteter för att uppmärksamma och sprida kunskaper om händelserna i och 1809. Av resultatredovisningarna framgår att den internationella verksamheten inom kultursektorn varit omfattande. Kultursektorns myndigheter och övriga institutioner har utvecklat och stärkt sin internationella och interkulturella verksamhet. Regeringen bedömer resultaten som goda, även om arbete återstår för berörda myndigheter och institutioner att fördjupa strategierna inom olika konstområden, bl.a. musikområdet. EU-arbetet inom kultursektorn domineras av ramprogrammet för kultur. Det omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, tv och video. För programmet Kultur 20072013 uppgår budgeten till ca totalt för hela perioden. har svenska organisationer fått ta del av totalt . betonade i ett meddelande om kultur att tre områden ses som prioriterade: interkulturell dialog och kulturell mångfald, kulturens kraft som katalysator för kreativitet och kulturens roll som ett inslag i unionens internationella relationer. Rådsslutsatser baserade på meddelandet om en ny kulturagenda antogs . Dessa har omvandlats i en Arbetsplan för kultur 2008 2010 inom vilken den öppna samordningsmetoden har introducerats. Fyra expertgrupper, knutna till arbetsplanen, har påbörjat sitt arbete inom kultur och utbildning, kulturella 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 näringar, rörlighet för konstnärer och rörlighet för konstföremål. Medel från strukturfonderna går också till projekt med kulturanknytning. Det nuvarande regelverket för strukturfonderna gäller för programperioden 20072013. har EU inom olika insatsområden bidragit med totalt ca till svenska projekt med kulturanknytning. är ledamot i för mandatperioden 20082011. Några av de viktigaste frågorna i kommittéarbetet är att stödja den globala strategin för ett balanserat och representativt världsarv, att verka för en integrerad natur- och kultursyn och en hållbar utveckling. Vidare prioriteras insatser för att avvärja hot mot världsarv i fara och att verka för att få fler barn och ungdomar i världen medvetna om natur- och kulturarvet. konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar trädde i kraft . Arbetet med konkretiseringen av konventionens olika föreskrifter och bestämmelser har fortsatt . Inför en svensk ratificering av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet görs en genomgång av de konsekvenser, som konventionen skulle ha för den nationella hanteringen av frågor om det immateriella kulturarvet. och folkminnen fick i uppdrag av regeringen att tillsammans med flera kulturmyndigheter ta fram ett förslag till nationellt genomförande av konventionen. I uppdraget, som ska redovisas , ingår också en översyn av ansvarsfördelningen mellan myndigheter när det gäller frågor om det immateriella kulturarvet. genomförde 2007 en omorganisation av delar av sekretariatet för en tydligare inriktning på kärnmålen: mänskliga rättigheter, demokratifrågor och rättsstatsfrågor. Omorganisationen resulterade bl.a. i en uppdelning av kulturfrågorna i en styrkommitté för kulturarv och landskap, CDPATEP och en styrkommitté för kultur, CDCULT. Bland kulturarvsinsatserna kan nämnas medverkan i (HEREIN) samt i frågor som rör den Europeiska landskapskonventionen. Vidare har fortsatt ett 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 åtagande för Kosovo med expertstöd till arbete med att lägga fram förordningar knutna till Kosovos kulturarvslag. har bl.a. fokuserat arbetet på uppföljningen av den vitbok om interkulturell dialog som lanserades vid 2007. syftar till att interkulturell dialog ska främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer och därmed stärka social sammanhållning i samhällen med allt större kulturell mångfald. Det åttonde kulturministermötet i hölls i med temat Future of Culture in the Baltic Sea Region. I Rigadeklarationen som antogs vid mötet betonades kulturens viktiga roll i det framtida östersjösamarbetet och behovet av utökad koordinering med pågående arbete i till exempel , och EU. Vid mötet beslutades också att inrätta en s.k. för förberedande möten inför de kulturministermöten som hålls . Totalt omfattade budgeten för det nordiska kultur- och mediesamarbetet 2008 . Av detta bidrog . var ordförande i det nordiska regeringssamarbetet. De viktigaste frågorna på kulturområdet var att främja barns och ungas kreativitet samt att utarbeta en strategi för globaliseringsarbetet. Strategin Det kreativa svar på globaliseringens utmaningar antogs av kulturministrarna och syftar till att göra nordisk konst och kultur mer synlig på den globala scenen. En annan prioriterad fråga var att öppna Nordiska ministerrådets mobilitets- och residensprogram för de baltiska länderna. Det gemensamma nordisk-baltiska programmet startade . Med stöd av och i samarbete med myndigheter och organisationer genomförde fyra konferenser inom ramen för det svenska ordförandeskapet: Nordiska vägar mot en skapande skola (med ), Digital turist för - om barns och ungas mediekonsumtion och medievanor (med och Nordicom), Hur snart är nu? och politik (med bl.a. Nordiskt forum för interkultur, Intercult och ) samt Ny energi i gamla landskap (med ). Den svenska delaktigheten i EU:s kulturprogram är begränsad, men stabil sett till . deltar i huvudsak som medarrangör. Ur ett övergripande perspektiv är det viktigt att notera att interkulturell dialog och kulturell mångfald prioriteras allt högre inom EU-samar- betet vilket står i samklang med Unesco-kon- ventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar . och landsbygdsprogram är en viktig finansieringskälla för kulturverksamheter i och bidrar till kulturens betydelse för regional tillväxt. Globaliseringssatsningarna kommer även fortsättningsvis att prägla det nordiska regeringssamarbetet inom kulturområdet i syfte att göra nordisk konst och kultur mer synlig på den globala scenen. Den strukturreform som genomfördes på kulturområdet 2007 kommer att ses över för att ge en första bedömning av följderna. Eventuella justeringar av program o.dyl. kan också bli aktuellt. För att genomföra detta arbete anordnas bl.a. kulturforum för att ta tillvara kulturlivets synpunkter. 3.4.4Fördjupad samverkan mellan näringspolitik, regional tillväxtpolitik och kulturpolitik Regeringen avser att besluta om en handlingsplan för att främja utvecklingen av kulturella och kreativa näringar. Arbetet med att ta fram en handlingsplan är en del av den fördjupade samverkan som tillbaka pågår mellan regionala tillväxtpolitiken samt närings- och kulturpolitiken. Inom ramen för detta arbete har gemensamma seminarier hållits, där närings- och kulturministrarna varit värdar, samt olika underlagsrapporter tagits fram. Vidare har det nya , , , , Stiftelsen samt i sina respektive regleringsbrev fått i uppdrag att, som en fortsättning på den fördjupade samverkan, utveckla och medverka i insatser för kulturella och kreativa näringar. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser har fått i uppdrag att ta fram en definition av begreppet kreativa näringar.