prop · GX031d25 · 2009-09-21 00:00:00 — Globaliseringen med ett allt intensivare flöde av varor, tjänster, kapital och arbetskraft mell-an länder innebär möjligheter men också ut-ma- ningar. Handelspolitiken kan utgöra ett viktigt instrument för att tillvarata globalise-ringens möjligheter och begränsa dess möjliga avigsidor, inte minst i tider av ekonomisk kris. Tydliga, icke-diskriminerande, globala regler för internationell handel är avgörande för håll-bar tillväxt och utveckling. Också de fattiga länderna måste kunna skörda globaliseringens frukter. Regeringen har ambitionen att stimulera till en fortlöpande dialog, i EU och internationellt, om de framtida handelspolitiska utmaningarna i den nya globala kontexten. Ett av huvudsyftena är att kraftfullt argumentera mot protektionistiska tendenser i spåren av den finansiella krisen. Bland annat anordnade en särskild högnivåkonferens i kring dessa frågor. Avsikten är att resultatet från denna konferens ska kunna födas in i olika sammanhang under det svenska EU- ordförandeskapet. En prioriterad fråga för är att tydligt placera den externa handelspolitiken inom ramen för EU:s arbete med att skapa sysselsättning och tillväxt. Ett steg mot detta är att efterföljaren till den s.k. Lissabon-strategin som ska beslutas , förses med en ambitiös extern dimension. Under det svenska ordförandeskapet i EU har sökt placera denna fråga på dagordningen, bl.a. genom att bidra med förslag till KOM om hur transparensen i handelssystemet kan förbättras. Ett ambitiöst avslut på de pågående WTO- förhandlingarna i den s.k. Doharundan skulle ge världsekonomin en positiv injektion och bidra till ökande handel och därmed till ökad hållbar tillväxt, vilket inte minst är viktigt för utvecklingsländerna. Ett lyckat avslut på rundan 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 är också den bästa försäkring världen kan få mot ökad protektionism, något som är mer angeläget än någonsin i ljuset av den finansiella krisen. som ett utrikeshandelsberoende land har mer att vinna på en framgångsrik Doharunda än genomsnittet av industriländerna. Regeringen verkar för att förhandlingarna ska återupptas och för att EU fortsatt ska agera konstruktivt och drivande i dessa. Regeringen lägger stor vikt vid att utvecklingsländernas intressen och särskilda behov tillvaratas i såväl WTO som i andra handelsrelaterade organisationer och förhandlingar. Här är målet att stärka fattiga människors och länders möjligheter att ta del av globaliseringens fördelar. En ökande handel, med ett allt större mått av frihandel, är avgörande i detta sammanhang. Regeringen driver konsekvent linjen att EU ska visa största möjliga öppenhet gentemot fattiga länder, särskilt vad gäller varor och tjänster som fattiga människor producerar. har ett gott anseende och förtroende i många fattiga länder. Förutom ömsesidiga handels- och utvecklingsvinster har vi här en viktig roll att spela som brobyggare mellan kulturer och samhällssystem. Ett starkt multilateralt handelssystem gynnar särskilt små utrikeshandelsberoende länder samt utvecklingsländer med en begränsad förhandlingsstyrka. En framgångsrik Doharunda prioriteras därför av regeringen. Tilltron till det multilaterala handelssystemets möjligheter skulle skadas om rundan inte kan föras i hamn. Regeringen verkar för att de resultat som uppnåtts i förhandlingarna så långt inte ska gå förlorade och att framsteg ska kunna nås senast . Vid sidan av multilaterala förhandlingar kan bilaterala och regionala initiativ spela en viktig kompletterande roll. Regeringen stödjer därför EU:s förhandlingar om bilaterala och regionala frihandelsavtal med en rad länder och regioner i världen. Detta gäller inte minst vårt närområde och , där svenska företag har starka intressen. För att skapa goda förutsättningar för svenska företag att konkurrera på världsmarknaden är det viktigt att frihandelsavtalen, utöver avveckling av tullar, också innehåller effektiva regler som rör t.ex. icke-tariffära handelshinder, investeringar och immaterialrätt. I EU:s fortsatta förhandlingar om ekonomiska partnerskapsavtal är en stark röst för en konstruktiv dialog med de s.k. AVS- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 länderna, dvs. ett 70-tal länder i , och . Regeringen eftersträvar utvecklingsfrämjande, breda och fullödiga regionala avtal med samtliga AVS- länder samt att samarbetet kring handelsrelaterade biståndsinsatser kopplade till partnerskapsavtalen konkretiseras. De internationella handelspolitiska regelverken ska utvecklas för att främja den fria handeln, internationella investeringar, undanröja handelshinder samt underlätta och bana väg för svensk industri på den globala arenan. Antidumpning är ett exempel på en fråga där regeringen verkar aktivt för att minska användningen av detta instrument inom EU och WTO. Regeringen anser att EU behöver ett bättre regelverk på antidumpningsområdet som gynnar världshandeln. Ett resultat av och andra likasinnade medlemsländers ansträngningar är att kommissionen överväger åtgärder för att förbättra transparensen i EU vad avser arbetsmetoder och antidumpningsundersökningar. stödjer fortsatt EU:s arbete för att säkerställa immaterialrättslig lagstiftning och efterlevnad av denna lagstiftning i olika delar av världen. ska hjälpa att lösa olika handelshinder i tredje land. Det är viktigt att strategin tillämpas på ett sådant sätt att den blir ett effektivt hjälpmedel för . Regeringens ambition när det gäller offentlig upphandling är att åstadkomma förbättrat marknadstillträde på internationella upphandlingsmarknader. Det är också viktigt att tillträdet till europeiska upphandlingsmarknader inte begränsas. Regeringen ser handelspolitiken som ett viktigt instrument för att möta klimathotet. Det kan bland annat ske genom att tullar och andra handelshinder på klimat- och miljövänliga varor, tjänster och teknologier monteras ned. Regeringen arbetar för att göra handeln med och därmed även produktionen av icke-fossila drivmedel effektivare, enklare och mindre kostsam. Möjligheten för konsumenter och företag att ta ett större ansvar för klimatutmaningen kan underlättas genom tydligare och mer samordnade certifierings- och märkningssystem. Regeringen deltar aktivt i de internationella diskussioner som förs med syfte att uppå sådana lösningar. Det växande klimatengagemanget får inte användas som en ursäkt för att bibehålla eller införa nya Det skulle skada en redan bräcklig världsekonomi och minska utrymmet för mer effektiva lösningar som teknologiöverförningar och en mer hållbar resursanvändning. har en viktig uppgift i att föra den internationella handelspolitiska agendan framåt gällande tillväxt- och globaliseringsfrågor. Inom ramen för Globalt Ansvar bedriver ett angeläget arbete kring frågor rörande företags sociala ansvar, Corporate Social Responsibility (CSR), för att stärka företagens möjligheter att hantera utmaningar kring mänskliga rättigheter, miljö, arbetsvillkor och korruption. Regeringen uppmuntrar företagen att i sin verksamhet tillämpa riktlinjer för multinationella företag och följa de tio principerna i FN:s Global Compact. CSR är och ska fortsätta vara företagsägt och företagsdrivet. främjar Sverigebilden och ökar därmed konkurrenskraft. Detta är viktigt också när det gäller främjandet av svenska företag och investeringar i utlandet. 4.7.12:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 758 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 761 tkr prisnivå. Anslaget används för Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) myndighetsverksamhet, dvs. att utveckla ordningar för teknisk provning och kontroll, samordna marknadskontroll m.m. Ackrediteringsverksamheten svarar för av SWEDAC:s omsättning och finansieras via avgifter. Som ackrediteringsorgan åligger det SWEDAC att i internt och externt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav och genomgå internationella kvalitetsrevisioner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Ackreditering m.m. Tabell 4.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Varav anslag/bidrag1 Varav anslag/bidrag2 1Från och ( enligt resp. regleringsbrev). 2Från (ej beslutade). uppgick resultatet från uppdragsverksamheten (ackreditering m.m.) till + . beräknas resultatet till + . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2007/08:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 79 523 tkr prisnivå. 3Motsvarar 79 543 tkr prisnivå. Anslaget används för verksamhet rörande utrikeshandel och handelspolitik samt för vissa särskilda handelspolitiska insatser exkl. Open Trade och insatser avseende handelsrelaterat utvecklingssamarbete. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) . beräknas anslaget till respektive . Uppbyggnad av nya kontaktpunkter för genomförande av EG-rättsakterna avseende tjänster och varor kräver fortsatta insatser från sida. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 . beräknas anslaget till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget finansierar det statliga uppdraget till exportråd (), exportfrämjande insatser, särskilda främjande- och handelspolitiska insatser samt Sverigeprofilering till stöd för främjande. verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och (). Regeringen prioriterar ett aktivt exportfrämjande som möter de små och medelstora företagens behov. Regeringen fäster stor vikt vid att möjligheter till synergier och samverkan mellan främjandets olika delar tas tillvara liksom mellan myndigheter och organisationer som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet . beräknas anslaget till respektive . Det föreslagna beloppet inkluderar för statens andel av kostnaderna för förberedelser och genomförande av det svenska deltagandet i i . Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:3 Exportfrämjande Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 58 395 tkr prisnivå. 3Motsvarar 58 395 tkr prisnivå. Anslaget används för verksamheten rörande investeringsfrämjande åtgärder i vid Myndigheten för utländska investeringar i (Invest in , ). Regeringen ser investeringsfrämjandet som ett viktigt instrument inom tillväxtpolitiken. Regeringen fäster stor vikt vid att möjligheter till synergier och samverkan mellan främjandets olika delar tas tillvara liksom mellan myndigheter och organisationer som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Investeringsfrämjande . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:4 Investeringsfrämjande Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.7.52:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta och valutakursernas utveckling. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till nedanstående organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationshämtning på för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Anslaget täcker avgifter till följande organisationer: -Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) -(I.C.T.B.) -Internationella Byrån för Utställningar i (). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.7.62:6 Bidrag till standardiseringen 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 31 074 tkr prisnivå. 3Motsvarar 31 074 tkr prisnivå. Anslaget används för statsbidrag till Standardiseringsråd (SSR), som är huvudman för standardiseringen i , samt för att skapa en 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 fastare struktur för samordning av statens deltagande i standardiseringsarbetet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:6 Bidrag till standardiseringen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. verksamhet ska bedrivas så att den är självbärande över tiden och erbjuda den svenska exporten villkor som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla. Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie exportkreditgarantier (varav är garantier). Obundna utfästelser medräknas till i ramutnyttjandet medan bundna utfästelser och förbindelser medräknas till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Budgeten är upprättad enligt riskmässiga principer, som även belastas för reservationer för riskerna i engagemang och skadefordringar. Orsaken till de ökade intäkterna och kostnaderna är den kraftigt ökade efterfrågan på EKN:s tjänster som en följd av finanskrisen. Re- sultatet för visar på ett överskott på . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ställa ut exportkreditgarantier intill ett belopp av högst inklusive tidigare utfärdade garantier samt att ställa ut investeringsgarantier intill ett belopp av högst inklusive tidigare utfärdade garantier. Vi- dare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta att EKN får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalningar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4.7.8Låneram och kreditgaranti för AB bevilja AB kreditgaranti om AB () tillhandahåller medel- och långfristiga krediter för exportaffärer och infrastruktur. Verksamheten bedrivs i huvudsak på kommersiella villkor. På uppdrag av staten administrerar SEK det svenska systemet för statsstödda exportkrediter till fast ränta, det s.k. CIRR-systemet, Baserat på regeringens förslag i propositionen 2008/09:86 och näringsutskottets betänkande 2008/09:NU12 beslutade (rskr. 2008/09:125) om utökade möjligheter för AB () och att tillhandahålla exportfinansiering för att stärka företagens konkurrenskraft med anledning av den finansiella och ekonomiska krisen (se avsnitt 4.4.1). Genom beslutet bemyndigade regeringen eller, efter regeringens bestämmande, att bevilja AB en låneram om högst . Vidare bemyndigande regeringen eller, efter regeringens bestämmande, att Det är fortfarande centralt för exportföretagen med stöd för att få finansiering för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och de facto inte gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. En låneram och en kreditgarantiram för SEK är därför av avgörande betydelse för SEK:s möjligheter att kunna erbjuda långfristiga lån. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att bevilja AB en låneram intill ett belopp om högst . Vidare föreslår regeringen att bevilja AB en kreditgarantiram för upplåning intill ett belopp om högst .