prop · GX0380 · 2009-12-15 00:00:00 — 9 § Regeringen får genom nåd efterge eller mildra en brottspåföljd eller en annan sådan rättsverkan av brott samt efterge eller mildra ett annat liknande ingrepp som avser enskildas person eller egendom och som har beslutats av en myndighet. Om det finns synnerliga skäl, får regeringen besluta att vidare åtgärder för att utreda eller lagföra en brottslig gärning inte ska vidtas. 10 § Finner ett offentligt organ att en föreskrift står i strid med en bestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning får före- skriften inte tillämpas. Detsamma gäller om stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts vid föreskriftens tillkomst. Vid prövning enligt första stycket av en lag ska det särskilt beaktas att är folkets främsta företrädare och att grundlag går före lag. Utskottet har rätt att Utskottet har rätt att för detta ändamål utfå protokollen för granskningen få ut protokollen över beslut i regeringsärenden och de handlingar som hör till dessa handlingar som hör till dessa ären- Varje annat utskott och nödvändiga för sin granskning. väcka fråga om statsråds tjänste- utövning eller handläggningen av Andra utskott och varje riks- dagsledamot får hos konstitutions- När det finns skäl till det, dock skottet att när skäl föreligger till minst en gång , ska kon- det, dock minst en gång , dagen vad utskottet vid sin vid sin granskning har funnit för- granskning har funnit värt att kan med anledning därav göra med anledning därav göra en framställning till regeringen. framställning till regeringen. Den som är eller har varit stats- Den som är eller har varit stats- råd får fällas till ansvar för brott i råd får dömas för brott i utöv- ningen av statsrådstjänsten endast endast om han därigenom grovt om han eller hon genom brottet har åsidosatt sin tjänsteplikt. grovt har åsidosatt sin tjänsteplikt. Åtal beslutas av konstitutions- och prövas av . utskottet och prövas av Högsta kan avgiva förklar- ing, att statsråd icke åtnjuter riks- dagens förtroende. För sådan förklaring, misstroendeförklaring, fordras att mer än hälften av riks- dagens ledamöter förenar sig därom. Yrkande om misstroendeför- upptages till prövning endast om det väckes av minst en tiondel av ledamöter. Det upptages icke till prövning från det att ordinarie val har ägt rum eller beslut om extra val har meddelats till dess den genom valet utsedda samlas. Yrkande avseende statsråd som efter att ha entledigats uppe- håller sin befattning enligt 6 kap. 8 § får ej i något fall upptagas till prövning. Yrkande om misstroendeför- skall icke beredas i utskott. Riksdagsledamot får, enligt bestämmelser i riksdagsordningen, framställa interpellation eller fråga till statsråd i angelägenhet som angår dennes tjänsteutövning. kan förklara att ett statsråd inte har förtro- ende. Ett yrkande om en sådan misstroendeförklaring ska väckas av minst en tiondel av ledamöter för att tas upp till pröv- ning. För en misstroendeförklaring krävs att mer än hälften av riks- dagens ledamöter röstar för den. Ett yrkande om misstroendeför- tas inte upp till prövning om det väcks från det att ordinarie val har ägt rum eller beslut om extra val har meddelats till dess den genom valet utsedda samlas. Ett yrkande avseende ett statsråd som efter att ha entledigats uppehåller sin be- fattning enligt 6 kap. 11 § får inte i något fall tas upp till prövning. Ett yrkande om misstroendeför- ska inte beredas i utskott. En riksdagsledamot får fram- ställa interpellationer och frågor till ett statsråd i angelägenheter som rör statsrådets tjänsteutöv- ning i enlighet med de närmare bestämmelser som meddelas i riksdagsordningen. väljer en eller flera ombudsmän att i enlighet med instruktion som beslutar utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Ombudsman får föra talan i de fall som angives i instruktionen. Ombudsman får närvara vid domstols eller förvaltnings- myndighets överläggningar och har tillgång till myndighetens protokoll och handlingar. Domstol och förvaltningsmyndighet samt tjänsteman hos staten eller kommun skall tillhandagå om- budsman med de upplysningar och yttranden han begär. Sådan skyl- dighet åligger även annan, om han står under ombudsmans tillsyn. Allmän åklagare skall på begäran biträda ombudsman. Närmare bestämmelser om ombudsman finns i riksdagsord- ningen. är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som be- drivs av staten. Närmare bestäm- melser om finns i riksdagsordningen och i annan lag. Enligt vad som föreskrivs i sådan lag kan granskning avse också annan än statlig verksamhet. leds av tre riks- revisorer, som väljs av . Riksrevisorerna beslutar själv- ständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som ska granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur väljer en eller flera ombudsmän (justitieombudsmän), som i enlighet med den instruktion som beslutar ska utöva tillsyn över tillämpningen i offent- lig verksamhet av lagar och andra föreskrifter. En ombudsman får föra talan i de fall som anges i instruktionen. Domstolar och förvaltnings- myndigheter samt anställda hos staten eller kommuner ska lämna de upplysningar och yttranden som en ombudsman begär. Sådan skyl- dighet har även andra som står under en ombudsmans tillsyn. En ombudsman har rätt att få tillgång till domstolars och förvaltnings- myndigheters protokoll och hand- lingar. Allmän åklagare ska på begäran biträda en ombudsman. Närmare bestämmelser om ombudsmännen meddelas i riks- dagsordningen. är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som be- drivs av staten. Bestämmelser om att granskning kan avse också annan än statlig verksamhet meddelas i lag. granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. Vid myndigheten finns också en styrelse, som utses av . Styrelsens uppgift är att följa granskningsverksamheten, lämna de förslag och redogörelser till som riksrevisorernas granskningsrapporter och revi- sionsberättelser ger anledning till samt att besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. får skilja en riksre- visor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. leds av tre riks- revisorer, som väljs av . får skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksre- visorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. Riksrevisorerna beslutar själv- ständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som ska granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. Vid myndigheten finns också en styrelse, som väljs av . Styrelsens uppgift är att följa granskningsverksamheten, lämna de förslag och redogörelser till som riksrevisorernas granskningsrapporter och revi- sionsberättelser ger anledning till samt besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredo- visning för myndigheten. dagsordningen och i annan lag. 1 § Beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar. 2 § Kommunerna sköter lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Närmare bestämmelser om detta finns i lag. På samma grund sköter kommunerna även de övriga angelägenheter som bestäms i lag. 3 § En inskränkning i den kommunala självstyrelsen bör inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. 4 § Kommunerna får ta ut skatt för skötseln av sina angelägenheter. 5 § Kommunerna får i lag åläggas att bidra till kostnaden för andra kommuners angelägenheter, om det krävs för att uppnå likvärdiga eko- nomiska förutsättningar. 6 § Föreskrifter om grunderna för ändring i rikets indelning i kommuner meddelas i lag. Kommer riket i krig eller krigs- fara skall regeringen eller tal- mannen kalla till sammanträde. Den som utfärdar kallelsen kan besluta att skall sammanträda på annan ort Kommer riket i krig eller krigs- fara ska regeringen eller tal- mannen kalla till sammanträde. Den som utfärdar kallelsen kan besluta att ska sammanträda någon annan- stans än i . Är riket i krig eller krigsfara, skall en inom utsedd krigsdelegation träda i ställe, om förhållandena kräver det. Om riket är i krig, meddelas för- ordnande att krigsdelegationen skall träda i ställe av Är riket i krig eller krigsfara, ska en inom utsedd krigs- delegation träda i ställe, om förhållandena kräver det. Om riket är i krig, meddelas beslut att krigsdelegationen ska träda i ställe av Ut- ledamöter enligt närmare bestämmelser i riksdags- ordningen. Innan förordnande meddelas skall samråd ske med statsministern, om det är möjligt. Hindras nämndens ledamöter av krigsförhållandena att samman- träda, meddelas förordnandet av regeringen. Om riket är i krigsfara, meddelas förordnande som sagts av leda- möter i förening med statsminis- tern. För förordnande fordras därvid att statsministern och sex av nämndens ledamöter är ense. Krigsdelegationen och reger- ingen kan i samråd eller var för sig besluta att skall återtaga sina befogenheter. Krigsdelegationens sammansätt- ning bestämmes i riksdagsord- ningen. rikesnämndens ledamöter enligt närmare bestämmelser i riksdags- ordningen. Innan beslut meddelas ska samråd ske med statsminis- tern, om det är möjligt. Hindras nämndens ledamöter av krigsför- hållandena att sammanträda, med- delas beslutet av regeringen. Om riket är i krigsfara, meddelas beslutet av ledamöter i förening med stats- ministern. För ett sådant beslut krävs att statsministern och sex av nämndens ledamöter röstar för det. Krigsdelegationen och reger- ingen kan i samråd eller var för sig besluta att ska återta sina befogenheter. Beslutet ska fattas så snart förhållandena med- ger det. Bestämmelser om krigsdelega- tionens sammansättning meddelas i riksdagsordningen. Medan krigsdelegationen är i Medan krigsdelegationen är i ställe utövar den de ställe utövar den riks- befogenheter som annars till- inte fatta beslut som avses i 11 § ej fatta beslut som avses i 12 § första stycket första meningen eller första stycket första punkten eller andra eller fjärde stycket. andra eller fjärde stycket. Krigsdelegationen beslutar själv om formerna för sin verksamhet. Är riket i krig och kan till följd Är riket i krig och kan reger- ingen till följd av detta inte full- göra sina uppgifter, kan bestämma om bildande av regering besluta om bildande av regering och om regeringens arbetsformer. och om regeringens arbetsformer. Är riket i krig och kan till följd därav varken eller krigsdelegationen fullgöra sina uppgifter, skall regeringen handha dessa i den mån den finner det behövligt för att skydda riket och slutföra kriget. Regeringen får ej på grund av första stycket stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdagsord- ningen eller lag om val till riks- dagen. Är riket i krig eller krigsfara eller råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig, kan regeringen med stöd av bemyndigande i lag genom förordning meddela sådana föreskrifter i visst ämne som enligt grundlag annars skall meddelas genom lag. Erfordras det även i annat fall med hänsyn till för- svarsberedskapen, kan regeringen med stöd av bemyndigande i lag genom förordning bestämma att i lag meddelad föreskrift om rekvi- sition eller annat sådant för- fogande skall börja eller upphöra att tillämpas. I lag med bemyndigande som avses i första stycket skall noga angivas under vilka förutsättningar bemyndigandet får utnyttjas. Bemyndigande medför ej rätt att stifta, ändra eller upphäva grund- lag, riksdagsordningen eller lag om val till . Är riket i krig och kan varken eller krigsdelegationen till följd av detta fullgöra sina uppgifter, ska regeringen fullgöra dessa i den utsträckning det be- hövs för att skydda riket och slut- föra kriget. Regeringen får inte med stöd av första stycket stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdagsord- ningen eller lag om val till riks- dagen. Är riket i krig eller krigsfara eller råder sådana extraordinära förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara som riket har befunnit sig i, kan regeringen med stöd av bemyndigande i lag genom förordning meddela sådana föreskrifter i visst ämne som enligt grundlag annars ska meddelas genom lag. Om det behövs med hänsyn till försvarsberedskapen, kan regeringen även i annat fall med stöd av bemyndigande i lag genom förordning bestämma att en i lag meddelad föreskrift om rek- visition eller annat sådant för- fogande ska börja eller upphöra att tillämpas. I en lag med ett sådant bemyn- digande ska det noga anges under vilka förutsättningar bemyndigan- det får utnyttjas. Bemyndigandet medför inte rätt att stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdags- ordningen eller lag om val till . Är riket i krig eller omedelbar krigsfara, skall 2 kap. 12 § tredje stycket icke tillämpas. Detsamma gäller om krigsdelegationen i annat fall har trätt i ställe. Är riket i krig eller omedelbar krigsfara, kan regeringen med stöd av bemyndigande besluta att uppgift, som enligt grundlag ankommer på regeringen, skall fullgöras av annan myndig- het. Sådant bemyndigande får icke omfatta befogenhet enligt 5 eller 6 §, om ej fråga är endast om beslut att lag i visst ämne skall börja tillämpas. eller regeringen får icke fatta beslut på ockuperat om- råde. På sådant område får ej heller utövas befogenhet som tillkommer någon i egenskap av riksdagsledamot eller statsråd. Det åligger varje offentligt organ att på ockuperat område handla på det sätt som bäst gagnar försvarsansträngningarna och motståndsverksamheten samt civilbefolkningens skydd och svenska intressen i övrigt. Icke i något fall får ett offentligt organ meddela beslut eller vidta åtgärd som i strid mot folkrättens regler ålägger någon rikets medborgare att lämna ockupationsmakten Begränsningar av fri- och rättigheter Är riket i krig eller omedelbar krigsfara, ska 2 kap. 22 § första stycket inte tillämpas. Detsamma gäller om krigsdelegationen i annat fall har trätt i ställe. Befogenheter för andra myndigheter än regeringen Är riket i krig eller omedelbar krigsfara, kan regeringen med stöd av bemyndigande besluta att uppgift som enligt grundlag ska fullgöras av reger- ingen i stället ska fullgöras av en annan myndighet. Ett sådant bemyndigande får inte omfatta någon befogenhet enligt 5 eller 6 §, om det inte endast är fråga om beslut att en lag i ett visst ämne ska börja tillämpas. eller regeringen får inte fatta beslut på ockuperat om- råde. På sådant område får inte heller utövas befogenhet som någon har i egenskap av riks- dagsledamot eller statsråd. Varje offentligt organ ska på ockuperat område handla på det sätt som bäst gagnar försvars- ansträngningarna och motstånds- verksamheten samt civilbefolk- ningens skydd och svenska intres- sen i övrigt. Inte i något fall får ett offentligt organ meddela ett beslut eller vidta en åtgärd som i strid mot folkrättens regler ålägger någon av rikets medborgare att lämna ockupationsmakten bistånd. till eller beslut- ande kommunala församlingar får ej hållas på ockuperat område. till eller beslut- ande kommunala församlingar får inte hållas på ockuperat område. Är riket i krig, bör statschefen följa regeringen. Befinner han sig på ockuperat område eller på annan ort än regeringen, skall han anses hindrad att fullgöra sina uppgifter som statschef. Är riket i krig, bör statschefen följa regeringen. Om statschefen befinner sig på ockuperat område eller på annan ort än regeringen, ska han eller hon anses hindrad att fullgöra sina uppgifter som stats- chef. Är riket i krig, får val till riks- dagen hållas endast efter beslut av . Är riket i krigsfara, när ordinarie val skall hållas, kan besluta att uppskjuta valet. Sådant beslut skall om- prövas och därefter med högst mellanrum. Beslut som avses i detta stycke blir gällande endast om minst tre fjärdedelar av leda- möter förenar sig om det. Är riket till någon del ockuperat, när val skall hållas, beslutar riks- dagen de jämkningar av reglerna i 3 kap. som är påkallade. Undan- tag får dock ej göras från 3 kap. 1 § första stycket, 2 §, 6 § första stycket och 711 §§. Vad som sägs i 3 kap. 6 § första stycket, 7 § andra stycket och 8 § andra stycket om riket skall i stället gälla den del av riket för vilken val skall hållas. Minst en tiondel av alla mandaten skall vara utjämningsmandat. Ordinarie val, som till följd av första stycket icke hålles på före- skriven tid, skall hållas så snart det kan ske sedan kriget eller krigs- faran har upphört. Är riket i krig, får val till riks- dagen hållas endast efter beslut av Är riket i krigsfara, när ordinarie val ska hållas, kan riks- dagen besluta att skjuta upp valet. Ett sådant beslut ska omprövas och därefter med högst avses i detta stycke blir gällande endast om minst tre fjärdedelar av Om riket till någon del är ockuperat, när val ska hållas, av reglerna i 3 kap. som behövs. Undantag får dock inte göras från 3 kap. 1, 4, 5, 79 och 12 §§. som sägs om riket i 3 kap. 5 §, 7 § andra stycket och 8 § andra stycket ska i stället gälla den del av riket för vilken val ska hållas. tiondel av alla mandaten ska vara Ordinarie val, som till följd av första stycket inte hålls på före- skriven tid, ska hållas så snart det kan ske sedan kriget eller krigs- faran har upphört. regeringen och talmannen att i samråd eller var för sig se till att de åtgärder som behövs härför blir vidtagna. Har ordinarie val till följd av denna paragraf hållits än när det annars skulle ha ägt rum, skall bestämma tiden för därnäst följande ordinarie val till den månad under fjärde eller femte året efter det först nämnda valet, då ordinarie val skall hållas enligt riksdagsord- ningen. talmannen ska i samråd eller var Prop. 2009/10:80 för sig se till att de åtgärder som behövs för detta blir vidtagna. Har ordinarie val till följd av denna paragraf hållits än när det annars skulle ha ägt rum, ska bestämma tiden för därnäst följande ordinarie val till den månad under fjärde eller femte året efter det först nämnda valet, då ordinarie val ska hållas enligt riksdagsordningen. Är riket i krig eller krigsfara eller råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig, utövas beslut- anderätten i kommunerna på sätt som anges i lag. Om riket är i krig eller krigsfara eller om det råder sådana extra- ordinära förhållanden som är föranledda av krig eller av krigs- fara som riket har befunnit sig i, utövas beslutanderätten i kommu- nerna på det sätt som anges i lag. Regeringen får sätta in rikets försvarsmakt i enlighet med inter- nationell rätt för att möta ett väp- nat angrepp mot riket eller för att hindra en kränkning av rikets territorium. Regeringen får uppdra åt för- svarsmakten att använda våld i enlighet med internationell rätt för att hindra kränkning av rikets territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. Förklaring att riket är i krig får, utom vid ett väpnat angrepp mot riket, inte ges av regeringen utan medgivande. Insättande av väpnade styrkor Regeringen får sända svenska väpnade styrkor till andra länder eller i övrigt sätta in sådana styr- kor för att fullgöra en internatio- nell förpliktelse som har godkänts av . Svenska väpnade styrkor får i övrigt sändas till andra länder eller sättas in om 1.det är medgett i lag som anger förutsättningarna för åtgär- den, eller 2.riksdagen medger det i ett särskilt fall. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För tiden längst fram till och med behåller äldre föreskrifter, som innebär betydande intrång i den personliga inte- griteten, sin giltighet utan hinder av 2 kap. 6 § andra stycket. Sådana föreskrifter får fram till dess ändras även om ändringen innebär att in- trånget består. 3.Utan hinder av 2 kap. 12 § behåller äldre föreskrifter, som innebär särbehandling på grund av sexuell läggning, sin giltighet tills vidare. Sådana föreskrifter får ändras även om ändringen innebär fortsatt sär- behandling. 4.Utan hinder av 11 kap. 3 § behåller äldre föreskrifter om fördelning av dömande uppgifter mellan domare sin giltighet tills vidare. 5.Äldre föreskrifter och bemyndiganden gäller fortfarande utan hinder av att de inte har tillkommit i den ordning som anges i regeringsformen i dess nya lydelse. 6.Om det i en lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i regeringsformen i dess nya lydelse, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. 2.2Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs att 7 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen1 ska ha följande lydelse. Om någon lämnar meddelande, som avses i 1 kap. 1 § tredje stycket, eller, utan att svara enligt 8 kap., medverkar till framställning, som är avsedd att införas i tryckt skrift, såsom författare eller annan upphovs- man eller såsom utgivare och därigenom gör sig skyldig till 1.högförräderi, spioneri, grovt spioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift, uppror, landsförräderi, landssvek eller försök, förbere- delse eller stämpling till sådant brott; 2.oriktigt utlämnande av allmän handling som ej är tillgänglig för en- var eller tillhandahållande av sådan handling i strid med myndighets förbehåll vid dess utlämnande, när gärningen är uppsåtlig; eller 3.uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som angivas i sär- skild lag, gäller om ansvar för sådant brott vad i lag är stadgat. Om någon anskaffar uppgift eller underrättelse i sådant syfte som av- ses i 1 kap. 1 § fjärde stycket och därigenom gör sig skyldig till brott som angives i förevarande paragrafs första stycke 1, gäller om ansvar härför vad i lag är stadgat. Det som sägs i 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen skall gälla också i fråga om förslag till före- skrifter som avses i första stycket 3. Det som föreskrivs i 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen ska gälla också i fråga om förslag till föreskrifter som avses i första stycket 3. Denna lag träder i kraft . 1 Tryckfrihetsförordningen omtryckt 2002:908. 2.3Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 §, 5 kap. 3 § och 7 kap. 6 § yttrandefrihetsgrundlagen1 ska ha följande lydelse. I fråga om sådana begränsningar i sändningsrätten som avses i 1 och 2 §§ gäller vad som före- skrivs om begränsningar av grund- läggande fri- och rättigheter i 2 kap. 12 § andrafemte styckena och 13 § regeringsformen. I fråga om sådana begränsningar i sändningsrätten som avses i 1 och 2 §§ gäller vad som före- skrivs om begränsningar av grund- läggande fri- och rättigheter i 2 kap. 2123 §§ regeringsformen. Om någon lämnar ett meddelande, som avses i 1 kap. 2 §, eller, utan att svara enligt 6 kap., medverkar till en framställning som är avsedd att offentliggöras i ett radioprogram eller en teknisk upptagning, som för- fattare eller annan upphovsman eller genom att framträda i radio- programmet och därigenom gör sig skyldig till 1.högförräderi, spioneri, grovt spioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift, uppror, landsförräderi, landssvek eller försök, förbere- delse eller stämpling till sådant brott; 2.oriktigt utlämnande av allmän handling som ej är tillgänglig för en- var eller tillhandahållande av sådan handling i strid med myndighets förbehåll vid dess utlämnande, när gärningen är uppsåtlig; eller 3.uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som anges i sär- skild lag, gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för sådant brott. Om någon anskaffar en uppgift eller underrättelse i sådant syfte som avses i 1 kap. 2 § och därigenom gör sig skyldig till brott som anges i första stycket 1, gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för brottet. Det som sägs i 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen om sär- skilt lagstiftningsförfarande skall gälla också i fråga om förslag till föreskrifter som avses i första stycket 3.