prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Den finansiella krisen har dämpats betydligt Regeringar och centralbanker i ett stort antal länder har genom aktiv finans- och penningpoli- tik bidragit till att mildra effekterna av den finan- siella krisen och minska risken för världsdepres- sion. har den sänkt räntan från medan den amerikanska central- banken har sänkt räntan från till inter- vallet . De låga räntorna väntas bestå under stora delar av 2010 och först förväntas centralbankerna börja höja styrräntorna. Som ett led i bekämpningen av den finansiella krisen har centralbankerna i en del länder även köpt olika instrument på obligationsmarkna- derna för att underlätta kreditförsörjningen och den allmänna situationen på de finansiella mark- naderna. Sammantaget har situationen på finansmark- naderna förbättrats kraftigt , och fortsatt att förbättras och som- maren 2009. Skillnaden mellan den ränta ban- kerna betalar när de lånar av varandra på inter- bankmarknaden och räntan på statsskuldväxlar den så kallade TED-spreaden har till exempel minskat (se diagram 6.1), och ligger nära nivåer som kan anses normala för en lågkonjunktur. Diagram 6.1 TED-spreadar i , och Källa: Reuters. Trots att läget på finansmarknaderna har förbätt- rats väntas svåra prövningar framöver. Exempel- vis förväntas flera banker redovisa ytterligare kreditförluster både i och i euroområdet. Det är delvis en effekt av finans- krisen men också en konsekvens av den djupa lågkonjunkturen. Stigande börskurser och tecken på mer stabila bostadsmarknader Internationella börser föll kraftigt , men har återtagit en större del av nedgången, vilket tro- ligtvis speglar den minskade risken för världs- depression och i övrigt förbättrade framtidsför- väntningar. Den finansiella krisen började med problem på den amerikanska bolånemarknaden och har sedan orsakat försvagningar på bostadsmarkna- derna i många andra . I finns det dock alltfler tecken på att bo- stadsmarknaden håller på att stabiliseras. tecken är att antalet sålda hus och antalet nybyggnationer inte längre minskar. Ett annat exempel är att prisfallet på bostäder väntas avta . I euroområdet är bilden av bostadsmarknaden mer splittrad. Stora problem har uppstått i länder som och medan prisnedgångarna i exempelvis än så länge har varit små. Ekonomin i vänder uppåt Tecknen på en stabilisering av den amerikanska ekonomin blir allt fler. Företagen har lyckats reducera sina stora lager, och i takt med att ned- dragningarna av produktionen planat ut har även sysselsättningsfallet dämpats. I kombination med den successiva stabiliseringen på bostads- och finansmarknaderna har detta lett till att stämningsläget bland både företag och konsu- menter har förbättrats, om än från låga nivåer. Denna utveckling väntas fortsätta och leda till en försiktig konsumtionsdriven återhämtning 2010. En återhämtning i bedöms vara av stor betydelse för den globala ekonomins ut- veckling. Även om det finns flera tecken på en stabilise- ring av ekonomin i är bedöm- ningen att återhämtningen kommer att ske lång- samt. De amerikanska hushållens behov av att öka sitt långsiktiga sparande, fallande förmögen- hetsvärden samt den mycket svaga utvecklingen på arbetsmarknaden och av disponibelinkoms- ten, kommer att verka dämpande på konsumtio- nen och därmed på den ekonomiska återhämt- ningen. Vidare ligger kapacitetsutnyttjandet på en mycket låg nivå, vilket hämmar investering- arna. Flera faktorer som verkar dämpande på återhämtningen är den fortsatt svaga omvärlds- efterfrågan, fortsatt strama lånevillkor samt avta- gande draghjälp från finanspolitiken. Sammantaget väntas därför återhämtningen i bli relativt utdragen jämfört med tidigare konjunkturcykler. I väntas BNP börja öka under andra halv- . väntas BNP växa snabbare än potentiell tillväxt, vilket innebär att de lediga resurserna i ekonomin suc- cessivt minskar. Långsam återhämtning i euroområdet Euroområdet ligger senare i konjunkturcykeln än . Hushållens konsumtion dämpas bl.a. av hög och stigande arbetslöshet och minskade förmögenhetsvärden. Företagens investeringar tyngs av att kapacitetsutnyttjandet ligger på en mycket låg nivå, men också av fort- satta svårigheter att få krediter. Diagram 6.2 BNP-tillväxt i och euroområdet Källor: U.S. , och egna beräkningar. Flera av medlemsländerna, exempelvis och , har också en svag internationell kon- kurrenskraft, eftersom har haft höga löneökningstakter i kombination med låg produktivitetstillväxt. Den tidigare överproduk- tionen av bostäder i väntas också dämpa byggandet framöver. bedöms , som varit hårt drabbat av ned- gången i den internationella handeln, gynnas av uppgångarna i och . Beroende på det låga kapacitetsutnyttjandet kan företagen i euroområdet möta den ökade efterfrågan utan stora investeringar och nyan- ställningar. Följaktligen väntas en fortsatt mycket svag utveckling på arbetsmarknaden, och därmed även av hushållens inkomster, . I euroområdet väntas BNP falla 2009 till följd av lägre investeringar och konsumtion. BNP väntas sedan öka långsamt fram (se diagram 6.2). En starkt bidragande orsak till att utvecklingen väntas bli svagare än under tidigare återhämt- ningar är att en förhållandevis stor andel av ar- betslösheten bedöms bli persistent, dvs. arbetslösheten blir kvar på en högre nivå än före krisen. Kronan förstärks från en svag nivå Positiva konjunktursignaler samt förbättrade finansiella förhållanden har lett till att den svenska kronan stärkts kraf- tigt. Kronan är dock fortfarande svag jämfört med situationen före finanskrisens mest kritiska skede . Små valutor som den svenska kronan försvagas ofta vid oro på de finansiella marknaderna. För del bidrar också osäkerheten om utvecklingen i de baltiska länderna till att kronan har försvagats. I takt med att de finansiella riskerna minskar och att kon- junkturen förbättras , bedöms kronan fortsätta att stärkas något. 6.2Svensk efterfrågan och produktion Svensk BNP på väg att stabiliseras Den exportberoende svenska ekonomin drabbades hårt av kollapsen i världshandeln som följde i den globala finanskrisens spår. föll inhemsk efterfrågan när det blev allt svårare att låna och osäkerheten om det ekonomiska läget ökade. Världsekonomin befinner sig fortfarande i en djup lågkonjunktur men har det kommit allt fler och tydligare tecken på att de finansiella marknaderna börjar fungera bättre och på att nedgången bromsar in, såväl i omvärlden som i . Förtroendeindikatorer för företag och hushåll visar att stämningsläget i den svenska ekonomin är svagare än normalt men att pessimismen minskat. Inköpschefsindex har stärkts och företagen väntar sig att order- ingången ska ta fart. Sammantaget är bedömningen att BNP är på väg att stabiliseras. ökar dock spridningen av influensapandemin i världen, vilket leder till att svensk BNP-tillväxt hålls tillbaka något och (se fördjupningsrutan Makroekonomiska effekter av influensapandemin). beräknas svensk BNP falla (se diagram 6.3), vilket är den svagaste BNP-tillväxten . bedöms vara som lägst för att därefter öka. Bakom uppgången ligger en stabilisering av efterfrågan från omvärlden och en expansiv finans- och penningpolitik. Diagram 6.3 Svensk BNP Källor: och egna beräkningar. Återhämtningen väntas dock gå långsamt (se tabell 6.2). Den främsta anledningen är att lågkonjunkturen är global och att exportindustrin därmed inte kan dra igång den svenska ekonomin i samma utsträckning som den gjort under tidigare lågkonjunkturer, t.ex. under 1990-talskrisen. Det låga kapacitets- utnyttjandet i omvärlden hämmar dessutom svensk export som till stor del består av investeringsvaror och insatsvaror. Även den inhemska efterfrågan utvecklas svagt. De automatiska stabilisatorerna och regeringens aktiva åtgärder för att stimulera efterfrågan dämpar krisens effekter på den inhemska efterfrågan. Men den djupa nedgången på arbetsmarknaden och den svaga utvecklingen av disponibelinkomsten begränsar den privata konsumtionen. Konjunkturnedgången har också resulterat i ett mycket lågt kapacitetsutnyttjande som, i kombination med den fortsatt svaga efterfrågan från både svenska och utländska kon- sumenter, leder till att företagens investerings- behov är begränsat. Tidigast väntas BNP nå samma nivå som innan raset . Utfall , prognos för 20092012 -0,2 -1,8 -0,3 -0,5 -0,3 -1,3 -0,3 -0,2 -16,6 -6,6 -0,6 -0,7 -15,3 -16,1 -0,2 -5,2 -0,4 -5,1 1 Lagerinvesteringarna är uttryckta som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter) och inte som procentuell volymförändring. Anm.: Fasta priser. Källor: , och egna beräkningar. Ökad omvärldsefterfrågan drar upp exporten 2010 Efter att ha fallit kraftigt fjärde kvartalet 2008 och har exporten fortsatt att minska men i betydligt lugnare takt. Flera indikatorer tyder nu på att fallet i global BNP håller på att plana ut. Förtroendeindikatorer för svenska exportföretag har också successivt förbättrats och företagen rapporterar en viss ökning av export- orderingången. Bedömningen är att exportvolymen blir som lägst /2010 (se diagram 6.4). tar den svenska exporten fart i samband med att efterfrågan ökar i viktigaste exportländer. Exporttillväxten får en viss draghjälp av kronan, som trots en successiv förstärkning är fortsatt relativt svag. Procentuell förändring (vänster skala) Miljarder kronor (höger skala) Anm.: Fasta priser. Kvartalsvärdena är säsongrensade. Källor: , och egna beräkningar. Att återhämtningen inte går snabbare beror på att en stor andel av svensk export består av in- satsvaror och investeringsvaror. Efterfrågan på sådana varor följer den globala investeringskon- junkturen, vilken väntas ta fart sent i konjunkturcykeln till följd av det låga kapacitets- utnyttjandet i omvärlden. En särskilt sen och utdragen återhämtning av investeringskonjunk- turen väntas i euroområdet, som är mottagare av nästan hälften av export. Tidigast bedöms därför exportvolym komma upp i samma nivå som innan raset i slutet på 2008. Ljusare utsikter för hushållens konsumtion Hushållens konsumtion minskade snabbt . Minskade förmögenhetsvärden på grund av fallande priser på finansiella tillgångar, stramare kreditvillkor och en allmän oro för den ekonomiska utvecklingen, ledde till att hushållen ökade sitt sparande. har konsumtionen ökat i takt med att osäkerheten har minskat och hushållen har blivit mindre pessimistiska (se diagram 6.5). Även successivt lägre räntor och en återhämtning på börsen har gynnat konsumtionsutvecklingen. Diagram 6.5 Hushållens konsumtion och konsumentförtroendet (CCI) (jämfört med föregående kvartal) Hushållens konsumtion (vänster skala) Konsumentförtroende (höger skala) Anm.: I CCI representeras varje kvartal av i kvartalet. Sista utfall är juni Källor: och . Regeringens aktiva åtgärder som aviseras i denna proposition bidrar till att stimulera privat kon- sumtion genom att dämpa krisens effekter på hushållens disponibla inkomster. Ett fjärde steg i jobbskatteavdraget införs, skatten sänks för ålderspensionärer, egenavgifterna sänks och bostadstillägget för personer med aktivitets- och sjukersättning höjs. Utan dessa satsningar skulle den disponibla inkomsten öka 2010. Med de föreslagna åtgärderna ökar i stället den disponibla inkomsten . Det är dock fortfarande en relativt svag disponibel- inkomstutveckling och detta, tillsammans med fortsatt oro för utvecklingen på arbetsmark- naden, innebär att den privata konsumtionen utvecklas svagt 2010. Ljusare arbetsmarknadsutsikter, ett stärkt förtroende hos hushållen och fortsatt låga räntor gör att sparkvoten faller (se diagram 6.6) och konsumtionen tar fart . Diagram 6.6 Hushållens egna sparande Andel av hushållens disponibla inkomster Anm.: I eget sparandet ingår inte sparande i avtalspensioner eller PPM-medel. Källor: och egna beräkningar. Offentlig konsumtion fortsätter öka 2009 och 2010 Kommunsektorns57 konsumtion har ökat i god takt . Även 2009 och 2010 väntas kommunsektorns konsumtion att öka, dock i svagare takt. För kommunerna innebär utveck- lingen av befolkningens ålderssammansättning en minskad efterfrågan på flera av kommunernas tjänster, såsom grundskola och gymnasieskola. För landstingen väntas däremot den demogra- fiska utvecklingen innebära en ökad efterfrågan på hälso- och sjukvård. Eftersom konsumtionen till stor del bestäms av den demografiska utveck- lingen får de tillfälliga statsbidrag som tillförs kommunsektorn relativt liten effekt på utvecklingen av konsumtionsvo- lymen.58 Däremot påverkas sysselsättningen i kommuner och landsting positivt av statsbidra- gen. bedöms kommunsektorns konsumtion att minska, framför allt till följd av det ansträngda ekonomiska läget inom kommu- ner och landsting. Den statliga konsumtionen ökar starkt 2009 och 2010. Ökningen förklaras främst av reger- ingens aktiva satsningar på rättsväsendet, utbild- ning, infrastruktur och arbetsmarknadspolitik. minskar statlig konsum- tion något då en del av regeringens tillfälliga krisåtgärder fasas ut. Investeringarna minskar kraftigt . Den mycket svaga efterfrågan i omvärlden och i ligger bakom fallet. Flertalet indi- katorer tyder på att investeringarna fortsätter att minska även . Särskilt svag väntas ut- vecklingen bli för industrins investeringar. Indu- striföretagen har varit snabba med att anpassa produktionen till den svagare efterfrågan, vilket lett till att kapacitetsutnyttjandet inom industrin har fallit till en historiskt låg nivå (se diagram 6.7). Den stora mängden outnyttjade resurser 57 Kommunsektorn består av kommuner, kommunförbund och landsting. 58 Se beskrivning av prognosmetod i fördjupningsrutan Ett nytt mått på offentlig konsumtion ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100 s. 90). inom industrin tyder på ett begränsat investeringsbehov framöver. Diagram 6.7 Kapacitetsutnyttjandet i industrin och totala investeringar (jämfört med föregående år) Totala investeringar (vänster skala) Kapacitetsutnyttjandet i industrin (höger skala) Anm.: Kapacitetsutnyttjandet är framskjutet två kvartal. Även bostadsinvesteringarna minskar kraftigt (se diagram 6.8). Svårigheter att er- hålla finansiering hämmar fortfarande byggsek- torn, men både nulägesbedömningen och för- väntningarna har blivit mer positiva . Bostads- investeringarna väntas därför stabiliseras . När finansieringsproblemen successivt avtar bidrar det låga ränteläget till ökade bo- stadsinvesteringar. Källor: och egna beräkningar. Sammantaget minskar de totala investeringarna 2010. In- vesteringarna ligger sent i konjunkturcykeln och ökar först efter det att export och konsumtion tagit fart. Investeringarna ökar i god takt men på grund av det kraftiga raset kommer investeringsvolymen inte ha återhämtat sig till nivån före krisen. överraskades företagen av den snabbt vikande efterfrågan vilket med- förde en ofrivillig lageruppbyggnad. Företagen var därefter snabba med att minska sin produk- tion, vilket avspeglas i kraftiga lageravvecklingar redan fjärde kvartalet 2008. Enligt Konjunktur- institutets barometer från anser indu- striföretagen fortfarande att lagren är för stora men missnöjet har minskat påtagligt jämfört med . Industrin väntas fortsätta att avveckla sina la- ger och men i en successivt lägre takt. Därmed väntas lagerbidra- get till BNP-tillväxten bli positivt . När efterfrågan tar fart byggs lagren åter upp. Importen tar fart när exporten ökar Den svaga efterfrågan har lett till att importen har rasat. Svensk export och investeringar krym- per vilket drar ner exportföretagens och indu- strins behov av att importera investeringsvaror och insatsvaror. Dessutom pågår en lageranpass- ning som ytterligare hämmar importen. Den svaga kronan bedöms också ha dämpat import- utvecklingen. Importtillväxten väntas ta fart 20112012 i samband med att exporttillväxten tilltar och den inhemska efterfrågan stärks. Svag produktion 2009 och 2010 Näringslivets produktion har fallit kraftigt . De största nedgångarna har skett inom industrin. Indikatorer, såsom produktions- planer och orderingång inom industrin, tyder sammantaget på en svag återhämtning framöver. Industriproduktionen samvarierar i stor ut- sträckning med varuexporten och ökar liksom denna gradvis under 20102012. Tjänsteproduktionen bedöms minska både och 2010. Det är till största del produktionen av företagstjänster som minskar. Fallet inom tjänsteproduktionen är dock litet i förhållande till det fall som skett inom industriproduktionen . Sammantaget bedöms näringslivets produktion öka svagt 2010, men växa i god takt 2011 och 2012 som en följd av ökad export, konsumtion och investeringar (se tabell 6.3). Tabell 6.3 Näringslivets produktion Utfall , prognos för 20092012 -1,6 -13,1 -3,4 -18,6 -3,7 -1,1 -2,7 -0,2 -0,3 -6,6 Anm.: Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus insatsförbrukning. Källor: och egna beräkningar. 6.3Arbetsmarknad, resursutnyttjande, löner och inflation Det försämrade konjunkturläget syns allt tydli- gare på arbetsmarknaden. Antalet sysselsatta har minskat med ca 100 000 personer och indikatorer på arbetsmarknadsläget tyder på ett fortsatt fall i sysselsättningen . Bland annat visar Konjunkturin- stitutets barometer59 att företagen planerar att fortsätta med att minska personalstyrkan. Antalet nyanmälda lediga platser hos Arbets- förmedlingen60 har nästintill halverats . Antalet varsel om uppsägning har minskat jämfört med slutet av 2008, men är fortfarande på höga nivåer. Det mycket kraftiga fallet i efterfrågan har medfört att företagen ännu inte hunnit med att anpassa personalstyrkan till den mycket låga produktionsnivån. En fortsatt an- passning av arbetsstyrkan till den låga produk- tionsnivån i kombination med en svag återhämt- ning av produktionen innebär att efterfrågan på arbetskraft utvecklas mycket svagt . Sysselsättningen väntas dock inte falla i samma omfattning som under 1990-talskrisen, trots att BNP minskar mer under denna låg- konjunktur. Detta beror bl.a. på att produk- tionsfallet i arbetskraftsintensiva sektorer som offentlig sektor och vissa tjänstebranscher inte bedöms bli lika stort som under 1990-talskrisen. Utfall , prognos för 20092012. Procentuell förändring om annat ej anges BNP1 (kalenderkorrigerad) -0,4 -5,1 -1,4 -1,4 -3,7 -2,1 -0,1 -1,1 -2,6 -3,5 -0,5 -0,8 -0,3 -0,4 Anm.: En utförligare tabell återfinns i tabellsamlingen i bilaga 2. 1BNP till marknadspris, fasta priser. 2Arbetsproduktivitet mäts som BNP till baspris per arbetad timme. 3I procent av arbetskraften. 4Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. 7Av definierat mått på underliggande inflation. Källor: , , , och egna beräkningar. Diagram 6.9 BNP, arbetade timmar och sysselsatta Sysselsatta, 15-74 år Anm.: Kalenderkorrigerad data för BNP och timmar. Åren används tillbakaskrivna dataserie för sysselsatta då ännu inte publicerat länkad statistik. Källor: , , och egna beräkningar. 60Säljyrken är bortrensade från statistiken för nyanmälda lediga plaster på grund av dubbelräkning. I näringslivet bedöms sysselsättningen minska med , motsvarande drygt 240 000 Särskilt hårt drab- bas industrin, där antalet sysselsatta bedöms minska med . Sysselsättningsned- gången i industrin dämpas dock till följd av bl.a. ingångna avtal om arbetstidsförkortning. Även inom den offentliga sektorn minskar antalet sysselsatta , men inte i samma utsträckning som i näringslivet. Sysselsättningsnedgången i offentlig sektor sker framför allt i kommunsektorn, vilket till stor del beror på sektorns ansträngda ekonomiska läge. De ökade statsbidragen till kommuner och landsting om totalt 2010 som aviseras i denna proposition och ekonomiska vårproposition bedöms dock bidra till att motverka nedgången i sysselsättningen i kommunsektorn med ca 23 000 personer . Även de ökade resurserna till bl.a. polisen, åklagarmyndigheten och kriminal- vården, som föreslås i denna proposition, bidrar positivt till sysselsättningsutvecklingen i offent- lig sektor. Sammantaget faller sysselsättningen i hela ekonomin kraftigt och 2010 för att stabili- seras /2011. väntas ungefär 300 000 färre personer vara sysselsatta jämfört med . stiger sysselsättningen igen, då företagen behöver öka antalet anställda för att möta den ökande efterfrågan i ekonomin (se tabell 6.4 och diagram 6.9). När efterfrågan på arbetskraft faller minskar sannolikheten att få arbete. Detta medför att antalet personer i arbetskraften minskar 2010 och 2011 då många lämnar arbetskraften, samti- digt som färre än normalt söker sig in på arbets- marknaden (se diagram 6.10). I stället ökar an- talet personer utanför arbetskraften, såsom antalet personer som studerar.61 väntas arbetskraften börja öka svagt, i takt med 61 Att antalet studerande ökar är en effekt av att fler personer börjar utbilda sig, men också av att den genomsnittliga perioden i utbildning blir längre. väntas färre studenter ha extra- och feriejobb, vilket medför att fler registreras som studerande (och inte som sysselsatta) enligt gällande definition i Arbetskraftsundersökningarna (). De åtgärder på utbildningsområdet som regeringen aviserar i denna proposition medför att antalet studieplatser utökas och 2011. att arbetsmarknaden då har visat tecken på för- bättring och att efterfrågan på arbetskraft har börjat öka. Diagram 6.10 Arbetskraften och sysselsatta Anm.: Data avser . Åren används tillbakaskrivna dataserier, då ännu inte publicerat länkad statistik. Källor: , , och egna beräkningar. De åtgärder som regeringen har genomfört och aviserar i denna proposition bedöms bidra till att arbetskraften inte minskar lika mycket under denna lågkonjunktur som under 1990-talskri- sen.62 Bland annat bedöms förändringarna i sjuk- försäkringen och i de arbetsmarknadspolitiska programmen samt jobbskatteavdraget bidra till att fler söker arbete, och därmed deltar i arbets- kraften, än vad som annars vore fallet (se avsnitt 5). Det förhållandevis höga arbetskraftsdelta- gandet innebär också att fler människor står närmare arbetsmarknaden när efterfrågan på arbetskraft åter ökar. Detta bidrar till att sysselsättningen kan ta fart snab- bare än vad som vore fallet utan åtgärderna. Arbetslösheten är som högst 2011 Den kraftiga nedgången i antalet sysselsatta, till- sammans med ett förhållandevis högt arbets- kraftsdeltagande, resulterar i att arbetslösheten stiger till nivåer 62 ekonomiska vårproposition analyseras hur arbetskrafts- deltagandet påverkas under denna lågkonjunktur, se fördjupningsrutan Arbetskraftsdeltagandet under lågkonjunkturen (prop. 2008/09:100 s. 95). motsvarande 1990-talskrisens (se diagram 6.11).63 Under 1990-talskrisen steg dock arbetslösheten från en mycket lägre nivå, vilket innebär att ökningen i arbetslösheten var mycket större då. väntas arbetslösheten vara som högst och uppgå till , vilket motsvarar ca 560 000 personer. När sysselsättningen succes- sivt ökar igen börjar arbetslösheten minska. 89 91 93 95 97 99 01 03 05 07 09 11 Anm.: Avser . Åren används tillbakaskrivna dataserier, då ännu inte publicerat länkad statistik. Källor: , , och egna beräkningar. Det försämrade läget på arbetsmarknaden leder till allt fler långtidsarbetslösa och därmed kraftigt ökade volymer i jobb- och utvecklingsgarantin. Den ökade arbetslösheten bland ungdomar resulterar i att fler deltar i jobb- garantin för ungdomar samt olika typer av akti- veringsinsatser (se avsnitt 5). befinner sig ca 240 000 personer i arbetsmarknadspoli- tiska program, vilket motsvarar av arbetskraften. De ökade insatserna inom arbets- marknadsområdet som föreslås i denna proposi- tion, tillsammans med de åtgärder regeringen ti- digare har genomfört, bedöms leda till en mins- kad utslagning på arbetsmarknaden och därmed bidra till att upprätthålla sysselsättningen på lång sikt. Eftersom produktionsnivån i näringslivet är mycket låg 2009 och endast en långsam åter- hämtning väntas drar företagen ner på arbetsstyrkan kraftigt. Även i kommun- sektorn minskar arbetsstyrkan, vilket till stor del beror på att sektorn har ett ansträngt ekono- miskt läge. Sammantaget medför detta en mycket stor nedgång i antalet arbetade timmar och antalet sysselsatta.