prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — Exkluderas de inresande studenterna sjunker medianåldern för högskolenybörjare till . Distansutbildningen inom högskolan har fortsatt att öka. Under /08 uppgick antalet distansstudenter till 101 400, vilket är 12 000 fler än föregående läsår och drygt så många som . Närmare 40 universitet och högskolor erbjöd under /08 kurser och program som distansutbildning, varav den största delen utgjordes av kurser om högst 7,5 högskolepoäng. Ökningen av antalet distansstudenter innebär att drygt var fjärde student numera läser på distans eller kombinerar distansstudier med campusförlagda studier. av distansstudenterna läser campuskurser. Av de studenter som enbart läser på distans var registrerade på deltid. Jämfört med övriga studenter är drygt dubbelt så många distansstudenter och andelen kvinnor är något högre. Tabell 7.1 Antal studenter i högskoleutbildning Antal registrerade studenter i grundutbildning, per hösttermin Anm.: Inklusive helårsstudenter vid , , i samt övriga enskilda utbildningsanordnare. * Student som är registrerad i svensk grundläggande högskoleutbildning. Uppgifterna avser läsår. 2008 innebär /08. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Flest distansstudenter har med 11 000 studenter och med 9 700 studenter. Vid motsvarar antalet av samtliga studenter. Högst andel distansstudenter har dock Högskolan på . Andra lärosäten med distansstudenter är , och . Avvecklingen av Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1) aviserade regeringen avvecklingen av Myndigheten för nätverk och samarbetet inom högre utbildning och den upphörde som egen myndighet . I samband med avvecklingen överförde regeringen ansvaret för generell information om IT-stödd distansutbildning på högskolenivå samt förvaltningen av webbplatsen till . Ansvaret för registrering av lärosätenas uppgifter om IT-stödd distansutbildning överfördes till Verket för högskoleservice. Nätuniversitetets webbplats är avvecklad och den generella informationen gällande IT-stödd distansutbildning är integrerad i webbplatsen studera.nu. och högskolor bedrivs ett omfattande arbete i syfte att bredda rekryteringen till högskolan. Detta arbete har i allt större utsträckning kommit att betraktas som en permanent verksamhet snarare än som isolerade insatser och tidsbegränsade projekt. Emellertid är det svårt att se några tydliga effekter av det arbete som universitet och högskolor bedriver i fråga om att rekrytera studenter från icke-akademisk bakgrund. Enligt och har föräldrarnas utbildningsnivå stor betydelse för övergången till högskolan. Skillnaderna i övergångsfrekvens mellan barn till föräldrar som saknar gymnasieutbildning och bland barn med forskarutbildade föräldrar har varit tämligen , även om övergången till högskolan har ökat. Bland nybörjarna i högskolan har en större andel män jämfört med kvinnor högutbildade föräldrar (minst treårig eftergymnasial utbildning). /08 var andelen för männen och för kvinnorna. har andelen med högutbildade föräldrar ökat för männen medan andelen för kvinnorna legat på ungefär samma nivå. Föräldrarnas utbildningsnivå har stor betydelse även för rekryteringen till program som leder till yrkesexamina. Studenter med högutbildade föräldrar återfinns oftare än andra studenter på utbildningar som kräver höga betyg för att antas. 2007/08 fanns högst andel med högutbildade föräldrar, , bland nybörjarna på läkarutbildningen. Även på utbildningarna till arkitekt, psykolog och jurist var andelen med högutbildade föräldrar stor medan lägst andel med högutbildade föräldrar återfanns på socionom- och lärarutbildningarna. På nästan alla större utbildningar som leder till yrkesexamen har andelen med högutbildade föräldrar ökat . Det finns även några program där andelen minskat. Störst minskning, med , fanns på utbildningen till apotekare. En minskad eller oförändrad andel innebär att snedrekryteringen minskat eftersom andelen högutbildade bland föräldrarna i befolkningen ökat . I nuvarande resurstilldelningssystem för utbildning på grundnivå och avancerad nivå åligger det lärosätena att anpassa utbildningsutbudet efter studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Regeringen fastställer ett takbelopp för varje lärosäte, dvs. ett belopp mot vilket lärosätet har rätt att avräkna antalet helårsstudenter och helårsprestationer med ersättningsbelopp som fastställs i regleringsbrev för olika utbildningsområden. har det varit en obalans mellan tilldelade resurser till lärosätena och studenternas efterfrågan på utbildning. översteg utbildningsvolymen tilldelade takbelopp. Under dessa år utbildades således fler studenter än lärosätena fick ersättning för. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.2 Antal helårsstudenter och tilldelat takbelopp per lärosäte 2008 Anm.: I tabellen redovisas endast lärosäten med takbelopp, vilket innebär att Försvarshögskolan, , i samt övriga enskilda utbildningsanordnare inte ingår. Vid dessa lärosäten fanns ca 6 300 helårsstudenter. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 beslutade att öka anslagen till universitet och högskolor. började antalet helårsstudenter att minska vid flera lärosäten, vilket resulterade i ett ökat anslagssparande. var utfallet av tilldelade medel (se tabell 7.2 Antal helårsstudenter och tilldelat takbelopp per lärosäte 2008). Mål för antal studenter inom naturvetenskap och teknik Regeringen har satt mål för minsta antal helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik vid flertalet lärosäten. Målsättningen har varit att öka tillgången på arbetskraft med naturvetenskaplig eller teknisk kompetens. Diagram 7.3 Antal helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik, samt totalt antal helårsstudenter 19972008 Sammantaget har antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik ökat , men ökningen har enbart skett inom teknik. ökade antalet helårsstudenter inom naturvetenskap sedan slutet av 1990- talet, men det finns fortfarande färre studenter inom naturvetenskap jämfört med . Inom teknik skedde en uppgång som sammanföll med den totala ökningen av studenter inom högskolan. Därefter minskade antalet teknikstudenter i takt med de senaste årens minskning av det totala studentantalet för att sedan vända uppåt . har antalet teknikstudenter ökat . uppgick det samlade målet för antal helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik till 83 935, medan utfallet blev 83 485. Det innebär att måluppfyllelsen nästan var , vilket är det högsta utfallet . Ökningen av studenter inom framför allt teknik ledde också till att 17 lärosäten uppnådde de uppsatta målen för antal helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. fortsatte ökningen av antalet sökande till högskolan. Totalt sökte 295 000 personer till utbildningsprogram och kurser , vilket är en ökning med en procent jämfört med . Knappt två tredjedelar av det totala antalet sökande var kvinnor. Könsfördelningen har inte förändrats väsentligt . Antalet sökande utan tidigare högskoleutbildning ökade jämfört med och uppgick till 94 000. Bland sökande utan tidigare högskoleutbildning var . Det är den högsta andelen och kan delvis förklaras av att årskullen 19-åringar var större än föregående år. Bland de utbildningar som regeringen har satt upp examensmål för skiljer sig utvecklingen åt. Antalet behöriga förstahandssökande till lärarutbildningen minskade och har minskat med en tredjedel. På sjuksköterskeutbildningen har antalet i princip varit oförändrat , men ökade jämfört med . Efter en längre tids minskning av antalet behöriga förstahandssökande till civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningen, skedde ett trendbrott 2008. ökade antalet behöriga sökande till civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningen jämfört med . Uppgifter tyder på att antalet sökande till dessa utbildningar fortsätter att öka. Könsfördelningen bland sökande till dessa utbildningar är i likhet med tidigare mycket ojämn. Bland de behöriga förstahandssökande till lärarutbildningen var kvinnor och bland de sökande till sjuksköterskeutbildningen var kvinnor. Till civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningen var däremot av de behöriga förstahandssökande män. Antalet sökande per utbildningsplats varierar kraftigt mellan olika utbildningar. Till lärarutbildningen, civilingenjörs- och högskoleingen- jörsutbildningen fanns drygt en förstahandssökande per plats. Till läkarutbildningen och veterinärutbildningen fanns fler än sex förstahandssökande till varje utbildningsplats. Andelen som påbörjat högskolestudier senast har varit oförändrad bland årskullarna födda 19801982. I dessa tre årskullar hade börjat studera senast . Andelen sjönk dock till i den årskullen som uppnådde 2007, dvs. Könsskillnaderna i fråga om övergång är stora och har inte förändrats märkbart för de senaste årskullarna. Av kvinnorna som blev 2007 hade börjat studera medan motsvarande andel av männen var . Också de regionala skillnaderna är stora. I län, som hade högst övergång, hade av årskullen född påbörjat studier , medan motsvarande andel var strax i , som hade lägst övergång. Reell kompetens och alternativt urval har sökande kunnat uppfylla kraven på grundläggande och särskild behörighet genom bedömning av s.k. reell kompetens. Med reell kompetens avses de samlade kunskaper och färdigheter som den sökande tillägnat sig genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller genom någon annan omständighet. och högskolor är en stor del av dem som åberopar reell kompetens redan behöriga genom formella meriter. Några lärosäten har utarbetat metoder för bedömning av reell kompetens när det gäller lärarutbildning och vårdutbildning. Vid dessa utbildningar är det många sökande som åberopar reell kompetens. Från och med infördes nya bestämmelser om urval. Dessa innebär att universitet och högskolor får bestämma vilka urvalsgrunder som ska användas för högst en tredjedel av platserna på en utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. gällde bestämmelsen högst av platserna. Alternativt urval har använts till ett trettiotal utbildningar, men har i praktiken tillämpats på betydligt färre på grund av att antalet behöriga sökande har varit färre än antalet platser. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Merparten av de lärosäten som anger att de nyttjat möjligheten att själva bestämma om urvalsgrunder har tillämpat bestämmelsen vid antagning till utbildningar med tydlig yrkeskoppling, dock inte enbart till utbildningar som leder till yrkesexamina. I huvudsak har de sökande rangordnats genom arbetslivserfarenhet, arbetsprover och i vissa fall intervjuer. Prestationsgraden, dvs. kvoten mellan avklarade poäng och helårsstudenter, har varit praktiskt taget oförändrad då systemet med helårsstudenter och helårsprestationer infördes. klarade studenterna i genomsnitt av de poäng de var registrerade för, vilket är en liten minskning jämfört med . Utbildningsområdena undervisning, vård och konst har de högsta prestationsgraderna. Den höga prestationsgraden förklaras med att kurserna inom dessa områden ofta ingår i program och att examen behövs för legitimation att utöva t.ex. vissa vårdyrken. Lägst är prestationsgraden inom humaniora där en övervägande del av utbildningarna består av fristående kurser. Inom alla utbildningsområden har män en lägre prestationsgrad än kvinnor. Hälften av högskolenybörjarna börjar på ett utbildningsprogram och har av dessa tagit ut en examen. Därutöver har uppnått minst 180 högskolepoäng utan att ta ut en examen . Högst examensfrekvens har sjuksköterske- och läkarexamen med , medan högskoleingenjörer, grundskollärare med inriktning mot senare år och biomedicinsk analytiker ligger mellan i examensfrekvens . På flera av de större yrkesprogrammen har andelen examinerade minskat. Till denna grupp hör bl.a. utbildningar som leder till lärar-, civil- ingenjörs-, sjuksköterske- och sjukgymnastexamen. På utbildningar som leder till läkar- och psykologexamen har examensfrekvensen ökat något. På nästan alla yrkesprogram har kvinnor en högre examensfrekvens än män. Störst är skillnaden mellan könen på utbildningarna till biomedicinsk analytiker och socionom med ca 20 procents högre examensfrekvens för kvinnorna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inom den mindre gruppen studenter som enbart är registrerade på fristående kurser har endast av studenterna tagit ut en examen efter påbörjade studier. har uppnått minst 180 högskolepoäng. Tabell 7.1 Prestationsgrader 20062008 Humaniora (inkl. teologi) Samhällsvetenskap (inkl. juridik) Vård (inkl. medicin, odontologi, farmaci) Konst (inkl. idrott, design, media) Källa: årsrapporter 20072009 av de examinerade 2004/05 har efter avslutad examen studerat för att de inte fått ett arbete. Det var ingen skillnad mellan könen. Däremot har utrikes födda i högre grad studerat för att undvika arbetslöshet, även om andelen har minskat jämfört . 7.7.3Examina inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå har antalet avlagda examina ökat med . Till viss del förklaras den kraftiga ökningen av att det har blivit vanligare att en och samma student tar ut Tabell 7.6 Utbildningar med mål för antal examina Det gäller t.ex. vissa yrkesexamina som högskoleingenjörsexamen och sjuksköterskeexamen som kombineras med en generell kandidat- eller magisterexamen. har dock antalet examina minskat något. avlades 57 800 examina vid universitet och högskolor, vilket är drygt 200 färre än föregående år. Den största delen av minskningen förklaras av att färre har tagit ut en magisterexamen, men även antalet yrkesexamina har minskat. Bland yrkesexamina är minskningen störst för civil- och högskoleingenjörsexamina, medan antalet lärarexamina ökar. Andelen kvinnor står för av samtliga examina, men denna andel har sjunkit något jämfört med föregående år. infördes några helt nya examina i examensstrukturen. Studenter som före har påbörjat en utbildning till en examen enligt den gamla examensordningen har möjlighet att efter erhålla en examen enligt den nya examensstrukturen om kraven för en examen enligt examensordning är uppfyllda. utfärdades 755 generella masterexamina samt 135 konstnärliga kandidatexamina, 65 konstnärliga magisterexamina och 44 konstnärliga masterexamina. Mål för antal examina Regeringen har för vissa yrkesutbildningar satt mål för antal examina avseende perioden lärarexamina med inriktning mot förskola och förskoleklass uppnåddes målet , vilket visar sig i att utfallet blev dubbelt så högt som Lärarexamen med inriktning mot - varav med inriktning mot Lärarexamen med inriktning mot 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det gäller civilingenjörs- och arkitektexamen, sjuksköterske- och röntgensjuksköterskeexamen samt lärarexamen. Samtliga mål, förutom för civilingenjörer, har uppnåtts. För lärarexamen med inriktning mot uppnåddes målet . För målet för denna grupp. (Se tabell 7.6 Utbildningar med mål för antal examina.) Diagram 7.4 Antal civilingenjörsexamina 20012008 Antalet civilingenjörsexamina fortsatte att minska jämfört med föregående år. examinerades 3 836 civilingenjörer jämfört med 4 012 föregående år. har antalet examinerade civilingenjörer minskat . De senaste årens minskning av antalet antagna till civilingenjörsprogrammen tyder på att antalet examina kommer att vara nere på samma nivå som . Det minskade antalet examinerade har sin grund i den tydliga minskning av sökande som inträffade i samband med att arbetsmarknaden för ingenjörer kraftigt försämrades . Bland personer som avlagt civilingenjörsexamen fortsätter könsfördelningen att vara ojämn. var andelen kvinnor som tog ut civilingenjörsexamen och andelen män . har andelen kvinnor bland de examinerade ökat från . Med tanke på att andelen kvinnor som påbörjar civilingenjörsutbildningar inte har ökat kommer förmodligen denna könsfördelning bland examinerade civilingenjörer att bestå . I målet för civilingenjörsexamina ingår även arkitektexamina. Antalet arkitektexamina minskade och uppgick till 107. Könsfördelningen bland personer som avlagt arkitektexamen har länge varit relativt jämn, men under de har andelen kvinnor ökat till . Antalet personer som avlagt sjuksköterske- och röntgensjuksköterskeexamen är i praktiken oförändrat jämfört och uppgick sammanlagt till 4 208 . Jämfört med är det nästan dubbelt så många. utgjorde kvinnor och män av samtliga som tog sjuksköterske- och röntgensjuksköterskeexamen. Antalet utfärdade lärarexamina fortsatte att öka . Den fortsatta ökningen bestod uteslutande av fler examina med inriktning mot senare år, medan inriktningen mot minskade . Det här innebär också att antalet examinerade med inriktning mot senare år är fler än de examinerade med inriktning mot . Det är framför allt de examinerade med inriktning mot gymnasieskolan som har ökat mest. Bland de knappt 4 500 examinerade med inriktning mot hade en inriktning mot förskola och förskoleklass. låg andelen med inriktning mot förskola och förskoleklass på . De senaste årens ökning av antalet lärarexamina innebär att regeringens mål för fyraårsperioden 20052008 är uppfyllt. Diagram 7.5 Antal lärarexamina 20012008 Lärarexamen - senare år Könsfördelningen bland studenter som avlägger lärarexamina är fortsatt ojämn, även om det finns skillnader mellan de olika inriktningarna. Bland personer som avlade lärarexamina med inriktning mot utgjorde kvinnor och män . Det är framför allt på inriktningar mot förskola och förskoleklass som andelen kvinnor är störst. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bland dem som avlade lärarexamina med inriktning mot senare år är andelen kvinnor något lägre kvinnor och män. Regeringen har satt målet att av antalet lärarexamina förutom lärarexamen med inriktning mot förskollärare ska ha en inriktning med matematik, teknik eller naturvetenskap. Av de 25 lärosäten som ger lärarutbildning har 21 inriktningar mot matematik, teknik eller naturvetenskap. Av de 21 har fyra lärosäten uppfyllt målet. Dessa är (med andelen examina med inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik i procent inom parentes): (46), (38), (34) samt (33). Övriga lärosäten ligger mellan . Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning () finns ett tydligt samband mellan utbildningsnivå och arbetslöshet. Arbetslösheten är lägre bland högskoleutbildade än bland gymnasie- och grundskoleutbildade. Detta gäller oavsett konjunkturläge. Diagram 7.6 Andel arbetslösa efter Anm.: Arbetslösa enligt tidigare svensk definition, dvs. arbetssökande heltidsstuderande ingår inte. Tidsseriebrott 2005, pga. att en ny EU-anpassad statistik infördes. Källa: SCB:s AKU-undersökning Undersökningar om högskoleutbildades inträde på arbetsmarknaden visar att etableringen fortsätter att vara god. Enligt undersökning Etablering på arbetsmarknaden examinerade 2004/05 (2008:35 R) hade av dem med avlagd examen /05 etablerat sig på arbetsmarknaden . Trots att skillnaden har minskat är etableringsgraden något högre för män än för kvinnor. Minskningen beror bl.a. på att etableringen har förbättrats för kvinnodominerade grupper som lärare och vårdpersonal medan etableringen för mansdominerade tekniska yrken har försämrats. Läkare, logopeder, psykoterapeuter och specialpedagoger har en etableringsgrad på . Etableringen sker dessutom snabbare än för andra grupper, och de flesta sjuksköterskor och läkare återfinns inom hälso- och sjukvården från examen. Inom dessa grupper är också arbetslösheten låg. Arbetslösheten för dessa grupper är 0,20,. har efterfrågan på framför allt läkare och tandläkare vuxit så pass att en allt större del av behoven inom hälso- och sjukvården täcks av personer med utländsk utbildning. Andelen läkare med utländsk utbildning har ökat i svensk hälso- och sjukvård , vilket har lett till att av samtliga läkare sysselsatta inom hälso- och sjukvården har en utländsk utbildning. Den fleråriga nedgången av etableringen för civilingenjörer och högskoleingenjörer avstannade och har vänt uppåt för flera grupper, bl.a. med inriktning mot byggverksamhet och informations- och kommunikationsteknik. Bland lärare, som utgör av alla personer som tar examen, har etableringsgraden efter examen förbättrats . Yrkesinriktade gymnasielärare och speciallärare har haft den gynnsammaste arbetsmarknaden bland lärare . Examinerade med konstnärlig, historiskfilosofisk och språklig inriktning har en relativt låg etableringsgrad. Efter att legat kring 3 000 ökade antalet nybörjare till utbildning på forskarnivå till 3 200. Andelen kvinnor bland de nyantagna var 2008. Högst andel kvinnor finns inom medicin och lägst inom teknik . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 antalet licentiatnybörjare minskat . Antalet doktorsexamina ökade marginellt till knappt 2 900. fortsatte antalet licentiatexamina att minska till drygt 750. De allra flesta lärosäten anger att en transparent och öppen annonsering av doktorandtjänster, nationellt och ofta internationellt, är den vanligaste åtgärden för att säkerställa en bred rekrytering till forskarutbildningen. Rekryteringen av utländska forskarstuderande är också omfattande på vissa lärosäten. Det är de uppnådda vetenskapliga meriterna och den uppvisade potentialen som framhålls som styrande för vem som blir antagen till forskarutbildning. Genomströmning i utbildning på forskarnivå Den genomsnittliga studietiden för att bli examinerad som licentiat eller doktor förkortas överlag successivt. För studenter som avlade doktorsexamen var den genomsnittliga studietiden 8,4 terminer, dvs. Studietiden har därmed minskat något jämfört med . Det innebär att andelen doktorander som avlägger doktorsexamen från påbörjad forskarutbildning har mer än fördubblats och att den stipulerade studietiden för en doktorsexamen nästan överensstämmer med utfallet. Den genomsnittliga studietiden är kortare för män än för kvinnor. För studenter som avlade licentiatexamen har ingen förändring skett jämfört med föregående år och den genomsnittliga studietiden uppgick till 5,1 terminer 2008, vilket motsvarar . Flera lärosäten, utom vissa med teknisk utbildning, minskar antagningen till utbildning på forskarnivå med licentiatexamina som delmål till förmån för doktorsexamina. Handledningen är det inslag i forskarutbildningen som av flera lärosäten anses vara särskilt viktigt för god genomströmning. Därför anordnar man handledarkurser och vissa lärosäten tillsätter två handledare per doktorand. Forskarskolor, som innebär en mer strukturerad studiegång, framhålls som effektiva. Mål för antal examina på forskarnivå Universitet och högskolor har av regeringen givits mål för antal examina på forskarnivå för perioden 20052008. I tabell 7.6 Mål och utfall för antalet examina på forskarnivå redovisas antalet examinerade per vetenskapsområde. Examensmålen anger ett minsta antal examina per vetenskapsområde och lärosäte . Det totala målet var satt till 10 085 examina, vilket var högre än föregåenden period. För vissa lärosäten och vetenskapsområden uppfylldes målen . De totala examensmålen är uppfyllda för samtliga vetenskapsområden, men bland annat inom humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde har några lärosäten inte nått målen. I (2009:12 R) finns uppgifter om mål och utfall för samtliga lärosäten. Tabell 7.5 Utbildning på forskarnivå Antal aktiva doktorander* 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.6 Mål och utfall för antal examina på forskarnivå Anm.: Doktorsexamen räknas som en examen om den inte föregåtts av licentiatexamen, medan licentiatexamen samt doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen räknas som en halv examen. Antalet anställda vid landets universitet och högskolor 2008 var 62 700 personer. Det är en minskning räknat i individer jämfört med föregående år, men omräknat till helårspersoner är antalet 50 200 och i nivå med . Av de anställda vid universitet och högskolor arbetar med undervisning och forskning. Tabell 7.7 Könsfördelning inom vissa tjänstekategorier Andel kvinnor (%) Andel män (%) Av alla anställda vid universitet och högskolor är kvinnor. Andelen kvinnor varierar dock mellan olika personalkategorier. Bland den forskande och undervisande personalen är kvinnor, medan andelen kvinnor bland professorerna endast är .