prop · GX031d9 · 2009-09-21 00:00:00 — inkom totalt 23 818 ansökningar från personer som ansökte om registrering av uppehållsrätt och permanent uppehållsrätt samt ansökningar om uppehållskort eller permanent uppehållskort från sådana anhöriga till EES- medborgare som inte själva är EES-medborgare. avgjorde av ansökningarna . kom cirka 9 800 ansökningar in till . inkom totalt cirka 9 700 ansökningar om registreringar av uppehållsrätt till jämfört med cirka 10 2007. Arbetstagare svarade för av ansökningarna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Sedan rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning som genomfördes i svensk rätt genom lagändringar som trädde i kraft har endast ett fåtal tredjelandsmedborgare med permanent uppehållstillstånd i ansökt om att få sådan ställning. inkom endast 17 sådana ansökningar. beslutade i 15 ärenden varav endast två ansökningar bifölls. inkom 453 ansökningar om uppehållstillstånd från tredjelandsmedborgare som beviljats status som varaktigt bosatt i annan medlemsstat. prövade 413 ansökningar och biföll 303. För studerandeärenden har regeringen inte angivit något mål för handläggningstiden utöver det övergripande målet för verksamhetsområdet om effektiv och rättssäker handläggning. Antalet studerandeärenden ökade från cirka 19 2007 till 26 034 ansökningar , varav 15 727 avsåg förstagångstillstånd. De största grupperna av sökande bestod av medborgare i , , och , vilka svarade för av samtliga ansökningar. Totalt var bifallsprocenten . kom 11 400 ansökningar in till . Samverkan med universitet och högskolor har genomförts i syfte att förenkla handläggningen av ansökningarna och för att bättre tillgodose de studerandes krav. Målet är att i ärenden som rör arbetstillstånd ska tiden från ansökan till beslut göras så kort som möjlig med hänsyn till sökandens och arbetsmarknadens behov. Beslut ska dock fattas senast . Antalet förstagångansökningar ökade från cirka 10 2007 till cirka 12 800 , vilket innebär en ökning . Ökningen av antalet ansökningar bedöms främst bero på den goda konjunkturen i . I av ärendena fattade beslut och andelen bifall var . Den genomsnittliga handläggningstiden var . Enligt avgjordes majoriteten av ansökningarna inom en sådan tid 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 att de sökande kunde påbörja sitt arbete i enlighet med sina intentioner. inkom 12 794 ansökningar om förstagångstillstånd. Av dessa beviljade 11 032 personer huvudsakligen tidsbegränsade förstagångstillstånd varav cirka 2 485 till familjemedlemmar. Av det totala antalet beviljade förstagångstillstånd beviljades cirka 6 850 personer uppehållstillstånd efter yttrande från Arbetsförmedlingen (täckande av tillfällig brist på arbetskraft) och cirka 6 872 personer beviljades uppehållstillstånd med stöd av det generella yttrandet som framgår av Arbetsförmedlingens riktlinjer (internationellt utbyte). Antalet personer som beviljades permanent uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl ökade från 542 personer 2007 till 2008. Medborgare från , och stod för den största andelen ansökningar om arbetstillstånd (). infördes nya regler för arbetskraftsinvandring. har cirka 13 300 förstagångstillstånd av arbetsmarknadsskäl beviljats av och utlandsmyndigheterna. Detta är en ökning med cirka 4 000 beviljade tillstånd jämfört med . Ökningen kan dock huvudsakligen förklaras av en uppgång i antalet beviljade tillstånd hos utlandsmyndigheterna för säsongsarbete. I redovisning av arbetet med nya regler för arbetskraftsinvandring framgår att den genomsnittliga handläggningstiden hos både utlandsmyndighet och varit . Överklagande och omprövning av beslut i besöks- och bosättningsärenden Målet är att vid ett överklagande av beslut ska omprövning ske senast inom . ska följa migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens tidsfrister. Mål som återförvisas från migrationsdomstol eller Migrationsöverdomstolen ska handläggas skyndsamt. Tabell 2.21 omprövning av överklagade beslut i besöks- och bosättningsärenden Avgjorda ärenden, varav Genomsnittlig handläggningstid, dagar Andel ärenden avgjorda inom Verksamhetsområdet har avdelat personal för att handlägga och fatta beslut i asylärenden. Detta har medfört att handläggningstiderna för omprövning av överklagade ärenden inom verksamhetsområde besök och bosättning varit långa . Andra bidragande orsaker till långa handläggningstider har varit behov av att inhämta kompletterande information från utlandsmyndighet och översättning av dokument. var dock den genomsnittliga handläggningstiden och av ärendena avgjordes inom . Målet är att prövning, omprövning och överklagande av medborgarskapsärenden ska ske rättssäkert och effektivt. handläggning i samband med prövning, omprövning och överklagande av medborgarskapsärenden ska ske enhetligt, skyndsamt och effektivt. Den totala väntetiden från ansökan till beslut ska minska i jämförelse med föregående år. Utgift, prövning (mnkr) Utgift, avgjort ärende (kr) Beslut i ärenden om svenskt medborgarskap ska fattas från det att ärendet har inkommit till . ska skyndsamt handlägga ärenden där särskilt behov av svenskt medborgarskap föreligger. inkom till 24 400 ansökningar om svensk medborgarskap, vilket är ungefär samma antal ärenden som inkom . De flesta som ansökte om medborgarskap kom från , , , samt . Andelen ärenden avgjorda var , vilket bedöms som god måluppfyllelse. avgjordes cirka 26 000 grundärenden, vilket är cirka 1 000 ärenden färre än 2007. En anledning är att delar av personalen arbetat inom andra verksamheter inom myndigheten . Antalet öppna ärenden har minskat från 4 538 vid årets början till 3 248 . Den genomsnittliga handläggningstiden minskade 2007 2008. Bifallsprocenten har sjunkit från , främst beroende på att många sökande inte kunnat styrka sin identitet på ett godtagbart sätt, vilket är ett krav enligt lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. har cirka 14 200 ansökningar kommit in till . Den totala utgiften för prövning av ansökan om medborgarskap har minskat något jämfört med . Utgiften per avgjort ärende har ökat marginellt beroende på att något färre ärenden avgjorts. Överklagande och omprövning av beslut i medborgarskapsärenden Målet är att omprövning vid ett överklagande av beslut ska ske senast inom . ska vidare följa migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens tidsfrister. Mål som återförvisas av migrationsdomstol eller av Migrationsöverdomstolen ska handläggas skyndsamt. Tabell 2.23 omprövning av överklagade beslut i medborgarskapsärenden Avgjorda ärenden, varav - ändrade tidigare beslut - Överlämnade till migrationsdomstol Genomsnittlig handläggningstid, dagar Median handläggningstid, dagar Den genomsnittliga handläggningstiden för omprövning var . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Överklagande och omprövning av utlänningsärenden m.m. Målet är att handläggningen ska ske enhetligt, skyndsamt och effektivt. Vid ett överklagande av beslut ska omprövning ske skyndsamt. Tabell 2.24 omprövning av överklagade beslut i asylärenden Avgjorda ärenden, varav Andelen ärenden som avgjorts inom har minskat från 2008. Antalet inkomna och avgjorda ärenden dubblerades jämfört med föregående år, vilket hänger samman med att andelen bifall har minskat och att antalet beslut som överklagas till migrationsdomstolarna har ökat kraftigt jämfört med . omprövade cirka 16 700 överklagade beslut i asylärenden, varav ändrade besluten i 16 av dessa ärenden. Det ökande antalet överklagade beslut har lett till en ökad belastning på förvaltningsprocessenheterna. Antalet muntliga förhandlingar uppgick till 3 400, vilket motsvarade mer än en fördubbling jämfört med året innan. medverkar i rättsbildningen genom att överklaga migrationsdomstolarnas domar. överklagade migrationsdomstolarnas domar i 175 asylmål. tog Migrationsöverdomstolen ställning till begäran om prövningstillstånd i 110 asylmål. Prövningstillstånd beviljades i 33 fall. Prövning av hinder mot verkställighet Om det i ett ärende om verkställighet av ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut kommer fram nya omständigheter, ska självmant pröva om dessa omständigheter utgör hinder mot verkställighet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Om de utgör ett hinder mot verkställighet får enligt 12 kap. 18 § UtlL, om hindret är tillfälligt, bevilja ett tidsbegränsat tillstånd och om hindret är bestående, bevilja ett permanent uppehållstillstånd. kan också besluta om inhibition i ett verkställighetsärende, dvs. att verkställighet tillfälligtvis inte får ske. Åberopar utlänningen nya omständigheter som kan antas utgöra ett sådant verkställighetshinder som avses i 12 kap. 1, 2 eller 3 §§ UtlL, dvs. vid bland annat risk för dödsstraff, tortyr eller förföljelse vid ett återvändande, och dessa omständigheter inte har kunnat åberopas tidigare eller utlänningen visar giltig ursäkt för att inte ha åberopat omständigheterna tidigare, ska enligt 12 kap. 19 § UtlL ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning samt besluta om inhibition i verkställighetsärendet. Om beslutar att inte ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning ska detta beslut kunna överklagas. Målet är att frågor om nya omständigheter som uppkommer efter att ett lagakraftvunnet beslut har meddelats ska ske enhetligt, effektivt och skyndsamt. Totalt prövade 7 529 ärenden rörande verkställighetshinder för asylsökande personer . Det är något färre än 2007 då 7 823 ansökningar prövades. Den genomsnittliga handläggningstiden var och avgjordes inom en månad. Det är en förbättring jämfört med då den genomsnittliga handläggningstiden var och avgjordes inom en månad. Om meddelar beslut om inhibition, dvs. att verkställighet inte får ske enligt 12 kap. 18 § UtlL, ska beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas inom en månad. Från beslut om inhibition till beslut i tillståndsfrågan har den genomsnittliga handläggningstiden varit och i fattades beslut inom en månad . Beslut i fråga om ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL ska fattas inom en månad från det att utlänningen åberopat nya omständigheter. beslutade om ny prövning av frågan om uppehållstillstånd i 141 ärenden. Den genomsnittliga handläggningstiden för beslut om ny prövning var och i fattades beslut inom en månad. Om beviljar ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL ska beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas . Den genomsnittliga handläggningstiden i de 75 ärenden där beviljade uppehållstillstånd efter ny prövning var . Beslut fattades i av ärendena. Sammanfattningsvis uppfyller inte målen om handläggningstider inom området Prövning av hinder mot verkställighet. Flera yttre faktorer påverkar graden av måluppfyllelse, bland annat förfrågningar till andra myndigheter. En annan förklaring är att personal har avdelats för att handlägga och fatta beslut i asylärenden. Tabell 2.25 prövning av verkställighetshinder Utgift för prövning av verkställighetshinder (tkr) Utgift per avgjort ärende (kr) Utgiften per avgjort ärende har ökat marginellt. Målet är att mediantiden för avgjorda mål inte överstiger för migrationsdomstolarna och för Migrationsöverdomstolen. Vissa begrepp och definitioner inom domstolar skiljer sig från dem som används av övriga myndigheter. Avlägsnandemål innefattar ett beslut om avvisning eller utvisning som i av målen rör asylsökande vars ansökningar har avslagits och där avvisnings- eller utvisningsbeslut meddelats. Övriga mål inom samma kategori kan röra utlänningar vars uppehållstillstånd för exempelvis studier eller besök har löpt ut men som vill stanna här. Uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning handlar i de flesta fall om en person som har sökt uppehållstillstånd vid en svensk utlandsmyndighet. uppnådde migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen målen. tionsdomstolen i hade en mediantid för asylmål. Den sammantagna mediantiden för migrationsdomstolarna var dock för asylmål. Utgifterna för domstolsprövning i utlänningsärenden var totalt och utgifterna för offentligt biträde, tolk m.m. uppgick till . Målet för migrationsdomstolarna är att mediantiden för avgjorda mål inte bör överstiga och för ensamkommande barn . kom 22 729 mål, varav 13 953 asylmål in till migrationsdomstolarna. Jämfört med 2007 innebär det mer än en dubblering av antalet asylmål. har 19 276 mål, varav 10 058 asylmål, avgjorts. Närmare 3 700 av de avgjorda målen har avgjorts efter muntlig förhandling. Av dessa var 3 400 asylmål. avgjordes 179 asylmål avseende ensamkommande barn. Mediantiden för dessa mål uppgick . Den sammantagna mediantiden för verkställighetsmål, dvs. mål där en utlänning med ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning med hänvisning till hinder mot verkställighet begärt en ny prövning om uppehållstillstånd, var 0,4 månader. Sammanfattningsvis var mediantiden för samtliga avgjorda migrationsmål vid migrationsdomstolarna . Mediantiden för avgjorda migrationsmål har därmed ökat jämfört med då mediantiden var . Målet om en handläggningstid har nåtts. var mediantiden för samtliga avgjorda migrationsmål varav för asylmål. Tabell 2.26 Migrationsdomstolarna, utgift per mål inom olika kategorier Utgift för övriga migrationsmål Styckkostnaden för ovan redovisade målkategorier har framför allt gällande avlägsnandemål minskat kraftigt . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målet är att mediantiden för avgjorda mål inte bör överstiga för Migrationsöverdomstolen. Prövningstillstånd krävs för migrationsmål i Migrationsöverdomstolen. har det kommit in 8 590 mål, varav 5 748 asylmål, en ökning på jämfört med året innan. Av de cirka 5 300 asylmål som avgjordes beviljades prövningstillstånd i 42 mål, motsvarande knappt en procent. Antalet inkomna mål rörande uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning ökade 2008 till 1 038 jämfört med 2007. avgjorde Migrationsöverdomstolen 1 067 sådana mål 2008 mot 655 mål 2007. Inkomna mål avseende svenskt medborgarskap var 263, vilket är ungefär i nivå med föregående år då antalet var 283. avgjordes 66 avlägsnandemål rörande asylsökande ensamkommande barns avvisnings- eller utvisningsbeslut. Ändringsfrekvensen var för samtliga mål (49 mål) och för asylmålen (22 mål). Mediantiden uppgick , vilket är oförändrat jämfört med . Migrationsöverdomstolen har därmed uppnått målet om en handläggningstid . var mediantiden för avgjorda migrationsmål. Tabell 2.27 Migrationsöverdomstolen, utgift per mål inom olika kategorier 1 saknas tillförlitliga uppgifter. Den genomsnittliga utgiften var dock , vilket kan jämföras med . Utvecklingen inom området har varit i linje med målet för utgiftsområdet. Rörligheten har ökat och invandringen till har legat på en högre nivå . Nettoinvandringen, dvs. skillnaden mellan invandring och utvandring, uppgick till 56 000 personer . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 kraftsinvandringen har främjats genom de nya regler för arbetskraftsinvandring som infördes . Antalet personer som har flyttat till för att arbeta och bosätta sig har också ökat. Det är positivt och bidrar till att ekonomi utvecklas. Den aktuella migrationstrenden rörande är att antalet asylsökande minskar som fler personer vill bosätta sig i av andra anledningar. Framför allt har antalet personer som invandrar till som anhöriga ökat. Familjeanknytningar är det vanligaste skälet till att människor utanför , EU samt får tillstånd att bosätta sig i . Personer från länder utanför har med den nya reformen för arbetskraftsinvandring fått ökade möjligheter att finna ett nytt liv i och bidra med kunskap och erfarenhet på arbetsmarknaden. Härigenom kan den cirkulära migrationen komma att främjas, dvs. rörligheten mellan ursprungs- och mottagarländer och förutsättningarna att tillvarata de positiva effekterna av människors rörlighet för såväl den enskilde migranten som för ursprungs- och mottagarlandet. Den övergripande utvecklingen inom utgiftsområdet är mot bakgrund av ovanstående positiv. Resultaten behöver emellertid förbättras för vissa delar av verksamheten, särskilt vad gäller målet om en effektiv asylprocess. Det finns goda möjligheter till förbättrad måluppfyllelse, inte minst med anledning av de åtgärder som vidtar för att effektivisera asylprocessen och kraftigt minska handläggningstiderna. Det är väsentligt att detta arbete fortsätter och ger avsett resultat. Eftersom förutsättningarna för ett enskilt år kan förändras kraftigt är det viktigt att uppmärksamma resultaten över en längre tidsperiod. har fattat beslut i cirka 85 200 asylärenden och tagit emot cirka 84 900 asylansökningar. När antalet asylsökande ökade hann inte organisationen anpassas till att kunna fatta det antal beslut som krävdes för att nå handläggningsmålet. utökades kapaciteten och sammantaget har myndigheten avgjort fler ansökningar än vad som har lämnats in. har alltså visat förmåga att anpassa verksamheten, dock inte som ökningen av antalet asylsökande har skett. Den snabba förändringen av antalet asylsökande och den omständigheten att det tar att ställa om verksamheten är faktorer som förklarar att tidsmålen inte har uppnåtts . Det är positivt att handläggningstiderna har minskat jämfört med föregående år. Regeringens verksamhetsmål för migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen uppfylldes . Migrationsdomstolarna uppnådde emellertid inte full kapacitet med anledning av svårigheter att rekrytera personal. Detta har medfört att antalet asylmål som inte är avgjorda har ökat. Migrationsdomstolarna förväntas uppnå full kapacitet och målen för handläggningstiderna bedöms nu uppnås . Det faktum att fler personer har blivit kvar inom mottagandet har ökat behovet av bostäder och platser för organiserad sysselsättning som ska tillhandahållas av . En positiv utveckling inom mottagandet är att det samarbete som har etablerat med kommuner och andra myndigheter har utvecklats och fördjupats. Antalet personer som ska återvända efter lagakraftvunnet avslagsbeslut har också ökat, vilket ställer högre krav på och polisen att verkställa besluten. Det är viktigt att kapaciteten ökar för att uppnå en asylprocess i balans. Förstärkningen av återvändandearbete innevarande år leder till att fler personer återvänder självmant till sitt hemland eller annat mottagarland jämfört med . , och Kriminalvården har därutöver fått regeringens uppdrag att genomföra en översyn av arbetet med att verkställa utvisnings- och avvisningsbeslut samt vidta de åtgärder som krävs för att öka antalet verkställigheter. Antalet ensamkommande barn har ökat kraftigt, vilket har inneburit ökade krav på kommunernas förmåga att tillhandahålla ett mottagande. Antalet platser har inte motsvarat det ökade behovet. Måluppfyllelsen för beslut om uppehållstillstånd som anknytning till personer bosatta i är ännu inte helt tillfredsställande men bedöms kunna förbättras ytterligare, bl.a. genom utvecklingsarbete tillsammans med utlandsmyndigheterna och . Vidare bör utvecklingsarbete vad avser möjligheten att ansöka om uppehållstillstånd elektroniskt komma att påverka resultatet i positiv riktning. har ett särskilt ansvar att verka för samverkan och samordning mellan berörda myndigheter i syfte att upprätthålla en effektiv verksamhet. Samverkan mellan de berörda myndigheterna, dvs. , , polisen, Kriminalvårdens transporttjänst, utlandsmyndigheterna, länsstyrelserna samt även kommuner och landsting har utvecklats och kommer att förstärkas ytterligare. Samtliga berörda myndigheter måste lyckas med sina uppdrag för att målen inom området ska uppnås. Resultaten för de olika myndigheterna varierar. konstaterar i Uppföljningsrapport att flera av de brister som påtalades i granskningen Snabbare asylprövning (RiR 2004:24) har åtgärdats och att förslag har genomförts eller börjat genomföras. finner att regeringens styrning av har utvecklats framför allt avseende en bättre styrning och uppföljning från regeringens sida respektive en mer flexibel anslagskonstruktion. finner också att har vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med tidigare uppmärksammade brister. Det gäller framför allt förändringar i basorganisation, prognoser, uppföljning och system för kvalitetssäkring. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende . Regeringens mål är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ska ha en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse. Rätten att söka asyl ska värnas. erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . tar också ett stort ansvar för att i samarbete med () ge skydd genom vidarebosättning av personer som befinner sig på flykt utanför sitt hemland och som inte har tillgång till varaktigt skydd. Regeringen verkar för att fler av EU:s medlemsstater, i likhet med , ska erbjuda vidarebosättning. Regeringen vill se ett europeiskt vidarebosättningssystem som en del av det framtida gemensamma asylsystemet. Regeringen arbetar för en gemensam asylpolitik inom EU som präglas av rättssäkerhet och öppenhet. EU:s medlemsstater måste dela ansvaret att erbjuda skydd och regeringen prioriterar därför arbetet för en fortsatt harmonisering av asylpolitiken inom EU. Förutom fortsatt arbete med att utveckla en gemensam lagstiftning vill regeringen satsa på fördjupat praktiskt samarbete mellan de nationella myndigheterna. Det är angeläget att de gemensamma reglerna tillämpas på avsett sätt i medlemsstaterna beträffande t. ex. mottagande, asylprövning och återvändande. Flera förslag till rättsakter har presenterats och arbetet med att harmonisera asylsystemet kommer att fortsätta. Den övergripande målsättningen är att asylpolitiken inom EU ska vara human, rättssäker och effektiv. En stor reform för att stärka rättssäkerheten inom migrationsområdet genomfördes i och med införandet av den nya instans- och processordningen. En första utvärdering av denna reform har genomförts. Utvärderingen visar att syftena med reformen har uppnåtts och att öppenheten och rättssäkerheten har stärkts. Regeringen ansåg det viktigt att genomföra en utvärdering även om det inte har gått så sedan den nya instans- och processordningen infördes. Utvärderingen kan komma att föranleda vissa kompletterande åtgärder. En rättssäker asylprocess har ett tydligt avslut. Vid ett bifallsbeslut gäller det för de allra flesta att så snabbt som möjligt komma ut på den svenska arbetsmarknaden. Om den sökande fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut som vunnit laga kraft är han eller hon skyldig att lämna 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Att så sker är viktigt för att i längden ska kunna behålla nuvarande asylsystem och erbjuda skydd till dem som behöver det. I syfte att underlätta återvändandet till hemlandet införde regeringen ett återetableringsstöd 2007. Ansvariga myndigheter har av regeringen fått i uppdrag att samverka och effektivisera återvändandearbetet i syfte att öka antalet personer med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut som återvänder. Med anledning av detta håller myndigheterna på att ta fram ett program för att utveckla samverkan. I syfte att ytterligare effektivisera myndigheternas återvändandearbete föreslår regeringen att berörda anslag förstärks. Frivilligorganisationernas insatser inom asylprocessen är mycket viktiga och särskilt i samband med återvändandet. Regeringen har därför tidigare avsatt för insatser av frivilligorganisationer i samband med återvändande. Dessa resurser borde utnyttjas bättre och bör söka ett fördjupat samarbete med frivilligorganisationerna. En viktig förutsättning för återvändandet är i vissa fall de återtagandeavtal som har ingått med ett antal länder. En väl fungerande överenskommelse om återtagande finns t.ex. med . De olika myndigheterna och domstolarna ska arbeta rättssäkert, effektivt och serviceinriktat inom hela asylprocessen. Vistelsetiderna för den asylsökande ska vara så kort som möjligt.