prop · GX0353 · 2009-10-29 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:53 En strategi för ungdomspolitiken Regeringen överlämnar denna skrivelse till . (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) I denna skrivelse redogör regeringen för inriktningen av det framtida ungdomspolitiska arbetet inom ramen för politikens befintliga mål och huvudområden. Strategin innehåller också ett antal utgångspunkter för ungdomspolitiken samt ett antal strategiska utmaningar som identifierats som centrala för att uppnå de ungdomspolitiska målen. Strategin för ungdomspolitiken är ett led i uppföljningen av den senaste ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2). Det handlingsprogram som var en del av propositionen har genomförts. I denna skrivelse presenteras ett nytt handlingsprogram med åtgärder inom ungdomspolitikens fem huvudområden. Den nationella ungdomspolitiken ...................................... Strategins syfte och avgränsningar..................................... Dialog med målgruppen och andra aktörer ........................ 3 Ungdomspolitikens ramverk och aktörer.......................................... Mål och huvudområden ..................................................... Uppföljningen av ungdomars levnadsvillkor ..................... Ungdomspolitiken i kommunerna.................................... Ungdomsorganisationerna och andra ideella aktörer ....... En sektorsövergripande ungdomspolitik.......................... En mångfald av unga........................................................ Ungdomars kunskaper och erfarenheter är en resurs ....... Ungdomar har rättigheter ................................................. Att motverka och förebygga utanförskap......................... Utbildning och lärande..................................................... Arbete och försörjning ..................................................... Hälsa och utsatthet ........................................................... Inflytande och representation........................................... Kultur och fritid ............................................................... Att stärka ungas egenmakt genom utbildning .................. Att underlätta ungas etablering på arbetsmarknaden........ Att främja ungas hälsa och motverka utsatthet ................ Att öka ungas delaktighet................................................. 6.6Att skapa förutsättningar för kultur- och fritidsaktiviteter av, med och för ungdomar ............................................... 7 Ungdomspolitiskt handlingsprogram.............................................. Utbildning och lärande..................................................... Arbete och försörjning ..................................................... Hälsa och utsatthet ........................................................... Inflytande och representation........................................... Kultur och fritid ............................................................... Deltagare i det 20082009 ........ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...67 De allra flesta av ungdomar mår bra och en stor majoritet unga uppger att de ser optimistiskt på sin framtid. Ungdomar har helt andra möjligheter och förutsättningar än vad någon annan ungdomsgeneration tidigare haft. Möjligheterna att resa, arbeta eller studera utomlands har aldrig varit större. Genom Internet erbjuds digitala rum där unga hämtar information, konsumerar och skapar musik och film, skriver, spelar spel och umgås. Även tillgången till utbildning på alla nivåer och inom alla områden är större än . Valfriheten för individen har ökat dramatiskt och har unga goda möjligheter att själva välja sin framtid. Trots alla dessa möjligheter finns det fortfarande unga som inte känner sig trygga och säkra, som inte känner sig delaktiga, lyssnade till och sedda eller som lever i utanförskap. Många unga har svårt att komma in på arbetsmarknaden och att hitta en egen bostad. Valfriheten kan för vissa upplevas som överväldigande, som andra hindras från att göra egna livsval. Utvecklingen av ungas psykiska ohälsa har visat oroande tendenser. Ungdomskullarna har varit stora . Det innebär fler unga i skolan och på arbetsmarknaden. Inte minst ökar efterfrågan på meningsfulla fritidsaktiviteter för ungdomar. Allt detta ställer krav på ett tydligt ungdomsperspektiv i politiken. Det är viktigt att politiken skapar förutsättningar för ungdomar att utvecklas och att kunna gå in i vuxenlivet som starka och självständiga individer. Regeringen har sedan tillträdet genomfört en mängd insatser för att förbättra situationen för unga i . Det rör sig om allt från reformer inom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken till en satsning på att utveckla en ungdomsmottagning på . återstår många utmaningar för att uppnå de ungdomspolitiska målen att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och inflytande. I den här skrivelsen identifieras ett antal sådana utmaningar och ett handlingsprogram för regeringens fortsatta arbete på området presenteras. Den nationella ungdomspolitiken är sektorsövergripande, vilket innebär att politikens mål ska uppnås genom insatser inom ett flertal områden jämställdhetsdepartementet har ett samordnande ansvar för regeringens politik och insatser för ungdomar. fattade beslut om statsbidrag till ungdomspolitiken utvecklats från att främst kännetecknas av ett fritids- Skr. 2009/10:53 och kulturperspektiv till att ta ett helhetsgrepp på ungdomars utsågs ett statsråd med ett specifikt ansvar för ungdomsfrågorna och året därefter presenterades det första sektorsövergripande programmet på området. Den första ungdomspolitiska propositionen Ungdomspolitik (prop. 1993/94:135) lades fram . I propositionen föreslogs riktlinjer för en sektorsövergripande ungdomspolitik och en ny statlig myndighet, , ersatte det tidigare . Propositionen följdes av På ungdomars villkor Ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro (prop. 1998/99:115). I denna andra proposition föreslogs en tydligare målstyrning av ungdomspolitiken genom tre övergripande mål, som senare konkretiserades i 41 delmål. Den senaste ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94) är därmed den tredje i ordningen och lades fram . Det mest framträdande i propositionen är att ungdomspolitiska insatser tydligt ska integreras i verksamheten inom alla områden som är relevanta för ungdomars levnadsvillkor och därmed utgå från befintliga mål för politiken på dessa områden. 2.2Strategins syfte och avgränsningar De mål och huvudområden för ungdomspolitiken som beslutade (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58) utgör grunden för den här strategin (se vidare avsnitt 3). Syftet med denna strategi är att beskriva inriktningen av regeringens ungdomspolitik, som delvis förändrats sedan den senaste ungdomspolitiska propositionen. Den propositionen innehöll även ett handlingsprogram som behöver förnyas. Strategin ska därför ses som ett led i uppföljningen av propositionen. presenterades ett informationsmaterial om de åtgärder som genomförts på ungdomsområdet sedan regeringens tillträde 2006 (Med unga i fokus Regeringens 21 viktigaste satsningar för ungdomar). Strategin ska ses i ljuset av dessa insatser och i denna skrivelse redovisas därför inte alla genomförda eller tidigare beslutade initiativ på området. 2.3Dialog med målgruppen och andra aktörer Att ungdomars kunskaper och erfarenheter ska tas tillvara och att unga ska ges möjlighet till inflytande och delaktighet i frågor som rör dem är viktiga utgångspunkter för ungdomspolitiken. Att bereda representanter för ungdomsgruppen möjlighet att lämna synpunkter på innehåll och inriktning av den framtida ungdomspolitiken har därför varit en naturlig del i framtagandet av denna skrivelse. Det träffas för att diskutera aktuella ungdomspolitiska frågor. Ett övergripande tema för rådet är ungas inflytande och aktiva deltagande i samhällslivet. bjöd ungdomsministern in det för en första avstämning av strategins inriktning. Rådets medlemmar formulerade visioner för utvecklingen av ungas levnadsvillkor, och gav synpunkter på hur framtida utmaningar kan formuleras utifrån den egna organisationens perspektiv. Särskilt betonades att framtida utmaningar ser olika ut för olika grupper av ungdomar. Det består av representanter från ungdomsorganisationer, andra ideella organisationer, kommuner, myndigheter och forskare. En förteckning över rådets medlemmar 2008 2009 återfinns i bilaga 1. För att göra en bredare avstämning med ungdomar lanserades webbplatsen Framtidsfrågan på . Syftet med webbplatsen har varit att fånga upp åsikter och idéer bland ungdomar och att få unga att berätta om frågor som de tycker är viktiga. På webbplatsen har man också kunnat ta del av åsikter som andra har skickat in och markera de inlägg man tycker om. Framtidsfrågan har vänt sig till ungdomar över hela landet. Både ungdomsorganisationernas medlemmar och unga som inte är aktiva i någon organisation har välkomnats att dela med sig av sina åsikter. Totalt har omkring 150 inlägg gjorts på webbplatsen. Dessa har haft en god spridning både geografiskt och åldersmässigt och könsfördelningen har varit jämn bland de som bidragit. Frågor om integritet på Internet och om fildelning är det som flest unga har skrivit om. Andra områden som tycks engagera starkt är ungas situation på arbetsmarknaden och ungas inflytande och delaktighet i den demokratiska processen. Där uttrycker många ungdomar en oro över möjligheten att hitta ett jobb , men också viljan att vara delaktig och vikten av att politiker och andra beslutsfattare lyssnar på unga människor. Vuxnas ansvar för att ungdomar inte ska fastna i alkohol- eller drogmissbruk och behovet av meningsfulla fritidsaktiviteter är andra områden som berörs i flera av inläggen. Även vikten av kompetenta lärare, av att värna om miljön och arbeta mot diskriminering i samhället är frågor som engagerar många, liksom tillgången till bra och billig kollektivtrafik. Att unga har delvis olika förutsättningar som de inte alltid kan påverka lyfts också fram. Utvärderingen av för det ungdomspolitiska samarbetet Under det svenska ordförandeskapet i EU planeras ett beslut om ett nytt ramverk för ungdomssamarbetet . Som ett underlag inför arbetet med att ta fram ett nytt ramverk genomförde alla medlemsstater en utvärdering av samarbetet . Arbetet med att ta fram ett nytt ramverk för ungdomssamarbetet Skr. 2009/10:53 presenteras närmare i avsnitt 3.4. Den svenska utvärderingsrapporten lämnades till Europeiska kommissionen (dnr IJ2008/614/UF). Både , för Ungdomsorganisationer (LSU) och Kommuner och Landsting (SKL) lämnade viktiga bidrag till rapporten. En del av utvärderingen bestod i att identifiera de främsta framtida utmaningarna för ungdomar i . Denna del av utvärderingen har utgjort ett viktigt underlag för den här strategin. 3 Ungdomspolitikens ramverk och aktörer Ungdomspolitikens målgrupp är alla unga mellan . Det innebär att drygt 1,4 miljoner personer, eller av befolkningen, omfattas av politiken. De åldersgrupper som är relevanta för ungdomspolitiken kan dock variera mellan olika områden och insatser. Därför kan redovisningar och analyser av ungdomars levnadsvillkor, liksom åtgärder för att påverka dem, i vissa fall omfatta andra åldersintervall. Ungdomspolitiken omfattar hela ungdomstiden, dvs. både övergången från barn till ungdom och övergången från ungdom till vuxen. Även frågor som rör unga vuxna kan därför bli aktuella för insatser inom ramen för ungdomspolitiken. De övergripande målen för den nationella ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd, och att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. Dessa mål fastslogs av i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58). Syftet med de två övergripande målen är att ungdomar, inom ramen för formella gränser såsom myndighetsålder, ska ges samma möjligheter till välfärd och inflytande som andra människor i samhället. Ungdomspolitikens mål bör genomsyra politiken på samtliga berörda områden, och varje område ansvarar för att förverkliga och följa upp målen inom ramen för sin ordinarie verksamhet. ska ungdomspolitiska insatser utgå från relevanta befintliga mål för politiken på andra områden. För att underlätta en systematisk uppföljning och analys av ungdomars levnadsvillkor, är ungdomspolitiken uppdelad i fem huvudområden: Huvudområdena är utformade så att de möjliggör tvärsektoriella analyser av ungdomars levnadsvillkor och belyser samband mellan de mål för olika områden som är relevanta för ungdomspolitiken. Analys, samordning och redovisning av ungdomspolitiken sker med utgångspunkt i huvudområdena. 3.3Uppföljningen av ungdomars levnadsvillkor Uppföljningen av ungdomars levnadsvillkor bör främst ske inom respektive verksamhetsområde. Ungas villkor på arbetsmarknaden följs exempelvis framför allt upp inom ramen för arbetsmarknadspolitiken, ungdomars hälsosituation inom ramen för folkhälsopolitiken osv. är det nödvändigt med en helhetsbild av ungdomars situation. Ungdomspolitiken har en viktig uppgift i att följa och beskriva hur insatser på olika områden tillsammans påverkar utvecklingen av ungas levnadsvillkor. Ungdomar är en heterogen grupp. Det är angeläget att så långt det är möjligt belysa skillnader i utvecklingen av ungas levnadsvillkor beroende på kön, ålder, bostadsort, socioekonomisk bakgrund, sexuell läggning eller identitet, eventuell funktionsnedsättning samt mellan inrikes och utrikes födda. Det är också angeläget att möjliggöra jämförelser av villkoren för ungdomsgruppen och för andra åldersgrupper. Detta för att kunna identifiera eventuella områden där utvecklingen i ungdomsgruppen skiljer sig från den i den övriga befolkningen. I samband med den ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2) infördes ett nytt uppföljningssystem för den nationella ungdomspolitiken. Uppföljningssystemet syftar till att ge såväl en djupare kunskap om ungas tillgång till välfärd och inflytande inom enskilda områden som en översikt över den samlade utvecklingen. Uppföljning av indikatorer som belyser ungdomars levnadsvillkor Uppföljningen av indikatorer har som syfte att skapa en bred kontinuerlig uppföljning av ungdomars levnadsvillkor inom samtliga huvudområden. Ett femtontal myndigheter har i uppdrag att redovisa totalt omkring 80 indikatorer som belyser utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor. De berörda myndigheterna har, i samråd med , själva identifierat vilka indikatorer som är relevanta att redovisa inom det egna verksamhetsområdet. sammanställer sedan de inrapporterade indikatorerna i en särskild rapport (rapportserien Ung ) för att ge en samlad bild av hur ungdomars levnadsvillkor har utvecklats . Tematiska analyser Skr. Eftersom myndigheternas uppföljning av indikatorer till största del är av kvantitativ karaktär, behöver den kompletteras med kvalitativa analyser för att ge fördjupad kunskap om de orsakssamband och bakomliggande faktorer som påverkar ungdomars levnadsvillkor. Därför genomför , på uppdrag av regeringen, en tematisk analys av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor avseende de ungdomspolitiska målen inom ett eller flera utvalda huvudområden. Regelbundna undersökningar av ungdomars attityder och värderingar inom olika områden har genomförts . Genom att belysa ungdomars egna upplevelser av sina levnadsvillkor utgör attityd- och värderingsstudierna ett värdefullt komplement till uppföljningen av indikatorer och de tematiska analyserna. Kvalitativa studier av ungdomars egna upplevelser kan visa på andra aspekter av ungas tillgång till välfärd och inflytande än vad yttre indikatorer gör. I enlighet med den ungdomspolitiska propositionen ska sambandet mellan mål, insatser och utfall inom den nationella ungdomspolitiken utvärderas regelbundet och redovisas till . En sådan utvärdering ska utformas med hänsyn till ungdomars synpunkter på vad som utgör viktiga frågeställningar. Den nationella ungdomspolitikens mål och utgångspunkter utgör grunden för agerande även i det internationella samarbetet på det ungdomspolitiska området. verkar också för att tydliggöra ungdomspolitikens sektorsövergripande karaktär och för att ungdomars kunskaper och erfarenheter tas tillvara i det internationella arbetet. Genom det internationella ungdomspolitiska samarbetet kan även ungdomars egna internationella samarbete stärkas. Det gäller särskilt de ungdomar som annars har begränsade möjligheter att skaffa sig internationell erfarenhet. Det är viktigt att främja samverkan mellan olika internationella organisationer samt erfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling mellan olika länder. Det ger ett bredare perspektiv och helhetssyn i det ungdomspolitiska arbetet, vilket också bidrar till bättre beslut i den nationella ungdomspolitiken. Det internationella samarbetet på det ungdomspolitiska området är omfattande. Samarbetet inom EU beskrivs närmare nedan, men deltar även i ungdomssamarbeten inom ramen för FN, , , Östersjöstaternas råd och . Det ungdomspolitiska samarbetet inom EU har sedan kommissionen publicerade sin vitbok på ungdomsområdet Nya insatser för ungdom (KOM(2001) 681 slutlig) utökats och stärkts betydligt. Det nuvarande ramverket för samarbetet består av tre övergripande arbetsområden. Det första arbetsområdet är samarbete genom den öppna samordningsmetoden på fyra gemensamma målområden. Den öppna samordningsmetoden innebär att medlemsstaterna antar gemensamma mål för samarbetet, utbyter kunskaper och erfarenheter och följer upp samarbetet gemensamt. De gemensamma målområdena på ungdomsområdet är ungas deltagande, information till unga, ungas volontärverksamhet och bättre kunskaper om unga. Det andra övergripande arbetsområdet handlar om integrering av ett ungdomsperspektiv på andra politikområden. Prioriterade områden för detta är utbildning, livslångt lärande, rörlighet, sysselsättning, social integration, kamp mot rasism och främlingsfientlighet samt ungdomars självständighet och oberoende. Slutligen sker EU-samarbetet även inom ramen för den europeiska ungdomspakten. är en del av för tillväxt och sysselsättning, den s.k. Lissabonstrategin, och syftar till att främja ungas möjligheter att få en bra utbildning och ett arbete, att studera, praktisera och arbeta utomlands, att vara delaktiga i samhället samt att bättre kunna kombinera yrkes- och familjeliv. Förutom detta ramverk för EU:s ungdomspolitiska samarbete finns också EU-programmet och aktiv i som löper . Programmet ger möjlighet till ungdomsutbyten och att göra volontärtjänst, det stödjer ungas egna initiativ och projekt samt projekt med syfte att stärka demokratin. Det finns också möjligheter att stödja ungdomspolitiskt samarbete. Programmet är unikt i det att det inte kräver några förkunskaper och att det vänder sig till ungdomar med i övrigt begränsade möjligheter att få en internationell erfarenhet. Programmet har en total budget på och i fördelas . Som nämnts i avsnitt 2.4, har det ungdomspolitiska samarbetet utvärderats i alla EU:s medlemsstater inför ett beslut om ett nytt ramverk för samarbetet . EU:s medlemsstater är i utvärderingarna eniga om att en gedigen grund för samarbetet på ungdomsområdet har lagts och att samarbetet har lett till att utvecklingen av nationell ungdomspolitik i EU:s medlemsländer har stärkts, att kunskaps- och erfarenhetsutbytet mellan medlemsstater har underlättats samt att kunskapen om ungdomars livsvillkor, värderingar och attityder har ökat. Vidare har den europeiska ungdomspakten bidragit till att uppnå målen i Lissabonstrategin och förstärkt integreringen av ungdomsfrågor på andra politikområden. är medlemsstaterna eniga om att det finns möjligheter att öka effektiviteten i samarbetet och effekterna på ungas levnadsvillkor. Baserat på utvärderingarna och på konsultationer med unga, ungdomsorganisationer och personer som på olika sätt arbetar med ungdomsfrågor presenterade kommissionen meddelandet En EU-strategi för ungdomar Satsa på ungdomars egna möjligheter. En förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor. innehåller förslag inför det framtida samarbetet Skr. 2009/10:53 2018 och utgör det viktigaste underlaget inför beslutet om ett nytt I meddelandet föreslår kommissionen ett tvärsektoriellt angreppssätt för det ungdomspolitiska samarbetet och att de övergripande målen för samarbetet bör vara att: skapa mer möjligheter för unga i utbildningen och på arbetsmarknaden, förbättra tillgången och delaktigheten för alla unga i samhället, och främja ömsesidig solidaritet mellan samhället och ungdomar. Som prioriterade arbetsområden föreslår kommissionen utbildning, sysselsättning, kreativitet och entreprenörskap, deltagande, hälsa och idrott, volontäraktiviteter, social delaktighet samt unga och världen. Kommissionens förslag behandlas under det svenska ordförandeskapet i EU . Medlemsstaterna har uttryckt ett generellt stöd för kommissionens förslag till inriktning av samarbetet. Den exakta formuleringen av mål, prioriteringar och metoder kvarstår dock för medlemsstaterna att förhandla fram och ett beslut om ett nytt ramverk förväntas . Regeringens barnrättspolitik syftar till att genomföra de rättigheter som varje barn har enligt . Konventionen om barnets rättigheter, som ratificerade 1990, är en viktig utgångspunkt även för utvecklingen av den svenska ungdomspolitiken. I konventionen förtydligas bl.a. att barn och ungdomar åtnjuter de mänskliga rättigheterna och att de utifrån ålder och mognad ska erbjudas möjligheten till inflytande och delaktighet i frågor som rör dem. Eftersom gäller för barn och ungdomar upp till , har både ungdomspolitiken och barnrättspolitiken en viktig uppgift i att bidra till att förverkliga konventionens intentioner. För att nå resultat och för att arbetet ska bedrivas effektivt är samverkan mellan barnrättspolitiken och ungdomspolitiken central. Det kan t.ex. gälla samordning av statistik avseende barn och ungdomar, uppföljningar av barns och ungdomars levnadsvillkor, metodutveckling och annan verksamhet riktad till kommuner och landsting samt uppdrag till och . har i uppdrag att företräda barns och ungas rättigheter och intressen samt driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av . ska systematiskt och återkommande följa upp och utvärdera tillämpningen av i kommuner, landsting och statliga myndigheter. Utifrån sådana uppföljningar och utvärderingar ska också genomföra insatser som bidrar till att utveckla och sprida kunskap om tillämpningen av . sammanställer statistik om barns levnadsvillkor, men samlar också kunskap genom direkt dialog med barn och unga samt andra experter . 2009/10:53 inom olika områden. Myndigheten har ett övergripande ansvar för att de nationella ungdomspolitiska målen får genomslag inom olika samhällssektorer. ansvarar särskilt för att det finns samlad kunskap om ungdomars levnadsvillkor och för att sprida denna kunskap på nationell och lokal nivå. följer även upp statliga insatser för ungdomar och verkar för att ungdomsperspektivet utvecklas i statliga myndigheters verksamheter. Myndigheten stöder kommunerna i utvecklingen av deras ungdomspolitiska arbete samt verkar för förnyelse och utveckling av ungdomars fritids- och föreningsverksamheter. har därutöver i uppdrag att fördela bidrag till ungdomsorganisationer samt vissa bidrag inom integrations-, jämställdhets-, folkrörelse- och minoritetsområdet. En stor del av de politiska beslut som påverkar ungdomars levnadsvillkor fattas och genomförs i kommunerna. På så sätt kan kommunerna anpassa verksamheterna efter sina invånares förutsättningar och behov och säkerställa att verksamheten för ungdomar blir långsiktig och ändamålsenlig. Det är av stort värde att det ungdomspolitiska arbetet i kommunerna är kunskapsbaserat och att det bedrivs målmedvetet och strategiskt.