prop · GX031d14 · 2009-09-21 00:00:00 — 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU1). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Avser teknisk korrigering för upphörande. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 3.7.31:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare (nytt anslag) Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget ska användas för utbetalning av statlig etableringsersättning till personer som omfattas av den föreslagna lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 3.7.41:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare (nytt anslag) Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget ska användas för utbetalning av ersättning till etableringslotsar och för Arbetsförmedlingens insatser för vissa nyanlända invandrare. Ett nytt anslag, 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare, förs upp på statsbudgeten . Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . Finansiering sker genom att anslaget 1:2 Kommunersättningar vid Anslaget har för perioden 20102012 beräknats enligt nedan. Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Nytt anslag på statsbudget . Ett nytt anslag, 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare, förs upp på statsbudgeten . Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . Finansiering sker genom att anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskas med motsvarande belopp. beräknas anslaget till och till . Regeringen avser att närmare överväga under vilket utgiftsområde medlen lämpligen bör långsiktigt budgeteras. Anslaget har för perioden 20102012 beräknats enligt nedan. Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Nytt anslag på statsbudgeten . Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:5 Hemutrustningslån 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Flyktingar och vissa andra utlänningar kan få statliga lån till hemutrustning när de ska etablera hushåll i . Anslaget används för att täcka räntekostnader för upplåningen av medel för lån till hemutrustning. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna flyktingar m.fl. (se tabell 3.2 i avsnitt 3.4.2) och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. Underskottet i verksamheten i huvudsak låneftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar täcks via anslaget. Regeringens förslag: får lån tas upp i för hemutrustningslån upp till ett belopp om 1 . Skälen för regeringens förslag: Kapitalupplåningen för hemutrustningslån sker i Riksgälds- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Den totala låneskulden för upptagna hemutrustningslån beräknas uppgå till lite vid utgången av 2009. beräknas att låneskulden ligger kvar på samma eller en något lägre nivå. Lånebehovet bedöms fortsatt bli 1 . Antalet kommunmottagna flyktingar beräknas fortsatt minska vilket får till följd ett minskat behov av nya lån. Antalet låneftergifter pga. främst ålder och svag betalningsförmåga beräknas dock öka. har anslagsbehovet sammanlagt beräknats minska med . Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . beräknas anslaget till respektive år. Anslaget har för perioden 20102012 beräknats enligt nedan. Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Hemutrustningslån Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU1). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.7.61:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) är ansvarig myndighet för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare inom EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar. Anslaget används för utbetalningar till projekt som beviljas medel inom ramen för Integrationsfonden. Projekt som kan få stöd är bl.a. utbildningsinsatser avseende samhällsinformation, språk, historia och kultur. kommer sammanlagt , motsvarande ca , att fördelas mellan EU:s medlemsstater för att underlätta integrationen för nyanlända invandrare. EU-medlen avser projekt som påbörjats men projektmedel har kunnat börja utbetalas först . Anslagsbeloppet motsvarar EU:s finansiering av projekten. Inbetalningar från Europeiska kommissionen redovisas under inkomsttitel Övriga bidrag från EU. har tilldelats ca mer av fondmedlen än vad som tidigare beräknats. Motsvarande medel föreslås tillföras anslaget . Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . beräknas anslaget till respektive år. Anslaget har för perioden 20102012 beräknats enligt nedan. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU1). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar åtgärder för att förebygga diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning, funktionshinder, könsöverskridande identitet eller uttryck samt ålder. I området ingår fr.o.m. myndigheterna och . Vidare ingår stöd till organisationers och stiftelsers verksamhet mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans. Förutom insatser mot diskriminering redovisas generella insatser som berör kön, etnisk tillhörighet eller funktionshinder även under områdena Integration och Jämställdhet inom detta utgiftsområde samt under området Handikapppolitik i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom området Diskriminering Anslag inom område Diskriminering 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Totalt för område Diskriminering 1Anslagen fördes upp på statsbudgeten 2009. 2008 redovisades utgifterna under anslagen 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, 10:6 (JämO), 10:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), 10:8 () samt anslaget 10:2 Integrationsåtgärder, m.m. 2Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. beräknas utgifterna inom området minska med jämfört med . Minskningen förklaras bl.a. av att flera temporära satsningar mot diskriminering avslutas , t.ex. utbildningsinsatser om den nya diskrimineringslagen. - minska diskrimineringen och främja lika rättigheter i samhället oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck samt ålder,- det ska finnas god kunskap om förekomst och omfattning av diskriminering i samhället och att det ska finnas kunskaper om mekanismer bakom diskriminering,- arbetsgivare ska ha kunskap om diskrimineringslagstiftningen och ska arbeta för att förebygga diskriminering, och- skapa förutsättningar för arbetet mot rasism och liknande former av intolerans.4.4 Resultatredovisning 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för regeringens politik mot diskriminering är (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115): -Ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringens politik mot diskriminering är inriktad på att: kränkning som överträdelsen innebär och verka avskräckande mot diskriminering. En ny myndighet, som inrättades , har tillsyn över att lagen följs. Detta innebär att (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) avvecklades . Resultaten av de tidigare fyra ombudsmännens verksamhet redovisas eftersom stora delar av ombudsmännens verksamhet har flyttats över till . I det följande redovisas resultat av insatser mot diskriminering . Inledningsvis beskrivs situationen rörande förekomst och upplevelser av diskriminering samt kunskap om diskriminering. Därefter redovisas resultat av verksamheten hos de tidigare ombudsmännen mot diskriminering. Avslutningsvis redovisas resultat av andra insatser mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans såsom stöd till organisationers och stiftelsers verksamhet. En ny diskrimineringslag och en ny myndighet stöd för att diskriminering förekommer inom komsten av diskriminering och form av diskri- minering har ökat men det är svårt att få en tyd- lig bild av om diskrimineringen i samhället har 2007/08:95, 2007/08:AU7, ökat eller minskat. Exempelvis saknas det syste- 2007/08:219). En ny diskrimineringslag och en matiserat insamlande om olika diskriminerings- grunder som är jämförbara . trädde i kraft . även olika metodproblem som påverkar forsk- Den nya diskrimineringslagen har ersatt jäm- nägenheten är svår att överblicka. medfört bl.a. att skyddet Forskningen på diskrimineringsområdet är i mot diskriminering i stort sett är lika för de olika huvudsak inriktad på att undersöka diskrimine- diskrimineringsgrunderna som två nya ring inom arbetslivsområdet, särskilt vad gäller diskrimineringsgrunder tillkommit ålder och könsöverskridande identitet eller uttryck. Exempelvis har ett antal studier som gjorts visat budet mot åldersdiskriminering är dock begrän- att personer med utländskt klingande namn i sat till utbildningsverksamhet och arbetslivet i mindre utsträckning kontaktats av arbetsgivare Det har också införts en ny påföljd, och hyresvärdar än personer med svenskt kling- Det finns även rapporter som visat sättningen ska både vara en ersättning för den på en hög grad av okunskap om diskrimine- ringslagstiftningen hos arbetsgivare och andra relevanta samhällsaktörer. Resultat av insatser hos inkom 350 anmälningar till JämO, vilket motsvarar en minskning jämfört med . En femtedel av anmälarna var män, vilket är en minskning jämfört med . Tabell 4.2 Fördelning av ärenden per lag Jämställdhetslagen (1991:43) Lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i Lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering Lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever Föräldraledighetslagen (1995:584) Övriga (ej JämO:s område) JämO har fått in sju anmälningar om diskriminering från de lokala verksamheterna mot diskriminering, vilket kan jämföras med nio anmälningar 2007. Tre av de sju ärendena har rört jämställdhetslagen, tre har rört lagen om förbud mot diskriminering och ett har rört lagen om likabehandling av studenter i högskolan. Inom arbetslivsområdet (jämställdhetslagen och föräldraledighetslagen) minskade anmälningarna jämfört med . När det gäller jämställdhetslagen minskade dessa . När det gäller föräldraledighetslagen minskade dessa också . De flesta anmälningarna enligt jämställdhetslagen avser rekrytering och uppsägning och båda kategorierna har ökat jämfört med . En klar majoritet av anmälningarna om uppsägning har lämnats av kvinnor. Anmälningarna om trakasserier ligger på ungefär samma nivå som , men av dessa är fler från män 2008. Den vanligaste anmälan från män var annars könsdiskriminering i samband med rekrytering. Inom föräldraledighetslagens område kom de flesta anmälningarna från kvinnor och rörde förbudet mot missgynnande i samband med lönesättning även om antalet minskat jämfört med . Antalet anmälningar i samband med uppsägning eller avskedande 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ökade däremot där männen stod för två femtedelar av anmälningarna. Antalet allmänna förfrågningar ökade kraftigt och förfrågningarna kom i ökande utsträckning från män. Inom övriga samhällsområden rörde de flesta anmälningarna området tjänster och socialförsäkringar samt diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Även 2008 gjordes flertalet av anmälningarna inom området socialförsäkringar av kvinnor vilket betyder att trendbrottet som skedde 2007 håller i sig. inkom betydligt fler anmälningar som rör lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Majoriteten av anmälningarna handlar om brister i skolans skyldighet att utreda och åtgärda sexuella trakasserier på grund av kön. Majoriteten av anmälningarna rör flickor. har JämO ingått 15 förlikningar, vilket är en ökning jämfört , varav åtta av dessa inom arbetslivsområdet och fem enligt barn- och elevskyddslagen. Därutöver har JämO väckt talan i ett stort antal mål som samtliga rör kvinnor som på ett eller annat sätt diskriminerats eller missgynnats i samband med graviditet eller föräldraledighet. JämO har granskat betydligt färre jämställdhetsplaner 2008 än 2007. De flesta av dessa planer har granskats inom ramen för Miljongranskningen, den granskning av arbetsgivarnas arbete för jämställda löner som startade och pågick . Vid utgången av 2008 hade de 568 största arbetsgivarna granskats, var privata företag och statliga myndigheter eller bolag. Totalt hade de granskade arbetsgivarna cirka 750 000 anställda. Miljongranskningen har enligt JämO lett till att fler arbetsgivare gjort lönekartläggningar som lever upp till lagens krav. Därigenom har osakliga löneskillnader på grund av kön upptäckts, rättats till eller förhindrats. har arbetsgivarna genom granskningen fått bättre kunskap om hur arbetet ska bedrivas. Granskningen har också lett till att myndigheten kunnat utveckla sin granskningsmetod och sitt stöd till parterna. var ungdomar en prioriterad målgrupp för JämO:s kommunikationsarbete. Genom en kampanj på webbplatsen Lunarstorm fick JämO fler prenumeranter på nättidningen och en kraftig ökning av antalet besökare på tidningen. Vid utgången av 2008 hade också 400 nya arbetsgivare, dvs. totalt 1 600 jämfört med 1 2007, skapat ett eget konto 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 på JämO:s hemsida för att göra sin jämställdhetsplan direkt på nätet. Resultat av insatser hos Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) Till DO inkom 796 anmälningar om diskriminering , vilket motsvarar en minskning med jämfört med året innan. Av anmälarna var män och kvinnor. Andelen kvinnor bland anmälarna har minskat . Tabell 4.3 Fördelning av ärenden per lag Lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion Lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i Lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering Lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever Lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk DO har fått in 60 anmälningar om diskriminering från de lokala verksamheterna mot diskriminering, vilket kan jämföras med 43 anmälningar 2007. Av anmälningarna har 19 ärenden skickats till facket och elva ärenden utretts vidare av DO, medan tretton avslutats direkt. Anmälningarna avseende arbetslivet (lagen om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning) minskade med jämfört med . Av dessa ärenden var från arbetssökande och från arbetstagare, vilket skiljer sig innan (arbetssökande och arbetstagare) men motsvarar fördelning. En trolig förklaring till detta är att efterfrågan på arbetskraft minskat och därmed är antalet tillfällen då människor exponeras i olika rekryteringsprocesser färre. Inom arbetslivet är den största andelen anmälningar från anställda sådana som rör trakasserier. Dessa anmälningar ökade 2007 och ligger 2008 kvar på ungefär samma höga nivå. Bland arbetssökande som gjorde anmälan hos DO rörde de flesta anställning medan utebliven intervju minskat till nivå. Inom övriga samhällsområden var anmälningarna inom bostadssektorn samt socialtjänst störst efter arbetslivsområdet. har anmälningar avseende krogbranschen varit störst. Anmälningarna på detta område har sjunkit väsentligt . har emellertid antalet anmälningar rörande bostadssektorn minskat till nivå vilket sammanfaller med DO:s särskilda satsningar på området. Antalet anmälningar enligt barn- och elevskyddslagen har minskat . När det gäller anmälningar 2008 enligt lagen om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering avser cirka två femtedelar polis, domstol, kriminalvård och andra rättsvårdande instanser. har DO träffat åtta förlikningar på arbetslivsområdet vilket är dubbelt så många som 2007. DO har också stämt i fyra ärenden inom arbetslivet. Därutöver har Arbetsdomstolen (AD) dömt till DO:s nackdel i ett mål. Inom övriga samhällsområden har 23 förlikningar träffats vilket är betydligt fler än 2007 då sex förlikningar ingicks. DO bedömer att ett planmässigt och strategiskt utredningsarbete bidragit till ett högt antal förlikningar. Avseende övriga samhället har också sju ärenden avslutats genom domar. DO har också överklagat fyra domar i tingsrätt och en i hovrätt. DO har väckt talan i 17 ärenden som omfattas av lagen om förbud mot diskriminering, vilket är betydligt fler än 2007. har DO fortsatt fokusera på strategiskt förebyggande arbete vilket medfört färre antal tillsynsärenden. Enligt DO visar inte tillsynsarbetet heller på några förändringar i arbetsgivares kunskap om eller efterlevnad av lagen. Många arbetsgivare fokuserar enligt DO på policyförklaringar och målbeskrivningar men saknar ofta konkreta uppföljningsbara mål som har koppling till kraven på aktiva åtgärder. DO genomförde tillsyn av sex bolag inom städbranschen. De fann att inget av bolagen hade ett förebyggande arbete som levde upp till lagens krav då granskningen inleddes. Tillsynen avslutades dock i och med att samtliga granskade bolag kunde redovisa godtagbara kompletteringar. införde DO nya rutiner för granskning av arbetsgivares förebyggande arbete mot diskriminering i syfte att få bl.a. mer träffsäker och tydlig tillsyn. Med medel från Euro- peiska socialfonden tog DO 20062007 fram en handbok som vänder sig till fack och arbetsgivare. Syftet var att ta fram en modell för att arbeta förebyggande mot diskriminering. har handboken lanserats på fyra regionala konferenser. DO har bedrivit ett särskilt arbete kring diskriminering på bostadsmarknaden. avslutades arbetet med rapporten på den svenska bostadsmarknaden En rapport från DO:s särskilda arbete kring diskriminering på bostadsmarknaden. I arbetet har en samverkan skett mellan DO, olika etniska grupper och bostadsmarknadens olika aktörer. DO har också på andra sätt fortsatt sitt arbete mot grupper som är särskilt utsatta för diskriminering. DO har också fortsatt utveckla sin webbplats och bl.a. lagt ut filmscenerna Fyra nyanser av diskriminering med bifogat diskussionsunderlag. DO har också publicerat rapporterna Diskriminering av nationella minoriteter inom utbildningsväsendet samt Diskriminering av samer samers rättigheter ur ett diskrimineringsperspektiv. Resultat av insatser hos Antalet anmälningsärenden hos HO ligger fortfarande kvar på en betydligt högre nivå jämfört med även om det skett en minskning jämfört med . Detta kan till största delen förklaras med två massanmälningsaktioner från handikapporganisationer som genomförts . Nästan alla massanmälningar rör företeelser som inte skyddades av den dåvarande diskrimineringslagstiftningen. De kategoriseras därför som anmälningsärenden enligt lagen om och avslutas utan utredning, men vid behov med hänvisning till respektive tillsynsmyndighet. Antalet anmälningar enligt diskrimineringslagarna var 276 , vilket är en ökning med jämfört med . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.4 Fördelning av ärenden per lag Lagen (1992:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder Lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i Lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering Lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever Lagen (1994:749) om HO har fått in 13 anmälningar om diskriminering från de lokala verksamheterna mot diskriminering, vilket är lika många anmälningar som 2007. En högre andel av anmälningarna jämfört rör HO:s ansvarsområde. Det skulle enligt HO:s bedömning kunna ha samband med den utbildning som ombudsmännen haft för de lokala verksamheterna. Anmälningar inom alla områden, utom de som rör högskolan, har ökat. Ökningen kan enligt HO ha samband med den uppmärksamhet den nya diskrimineringslagen fått. har andelen män som anmäler enligt lagen om förbud mot diskriminering ökat något i relation till andelen kvinnor. Bland anmälarna är fler barn jämfört . Vad avser anmälningarna inom arbetslivsområdet har dessa ökat något 2008 och ligger återigen nivå. Över tid ligger antalet anmälningar på samma nivå inom respektive samhällsområde. uppnådde HO fem förlikningar varav fyra enligt lagen om förbud mot diskriminering. Två ärenden enligt lagen om förbud mot diskriminering har också avslutats med dom. HO har också väckt talan i ett ärende enligt barn- och elevskyddslagen. HO har granskat en likabehandlingsplan för högskolan. HO har fortsatt sitt arbete med information och utbildning, men har liksom övriga ombudsmän tvingats göra prioriteringar i sin verksamhet inför den avveckling av ombudsmännen som skedde . I första hand har samtliga ombudsmän arbetat med att få ner ärendebalanserna. I sitt arbete med utbildning och information 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 samverkar HO med ett stort antal myndigheter och organisationer. Resultat av insatser hos Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) mottog HomO 50 anmälningar från personer som ansett sig drabbade av diskriminering av skäl som har samband med sexuell läggning. Antalet anmälningar är marginellt högre jämfört med . Över tid kan det noteras att antalet anmälningar ligger på ungefär samma nivå inom respektive samhällsområde. Tabell 4.5 Fördelningen av ärenden per lag Lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning Lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i Lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering Lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever Anmälningar ej hänförliga till ovan angivna lagar Andelen män som anmäler diskriminering är betydligt större än andelen kvinnor vars andel är . Kvinnornas andel av dem som efterfrågar råd och stöd fortsätter att öka också 2008. Ett anmälningsärende har inkommit till HomO via lokal verksamhet mot diskriminering. Jämfört med andra samhällsområden som täcks in av diskrimineringslagstiftningen har HomO, relativt sett, inte så många anmälningar som rör arbetslivet.