prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — En arbetsgrupp inom har redovisat ett uppdrag att undersöka och lämna alternativa förslag på hur en rättighet för vuxna att ta del av gymnasial vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning för utvecklingsstörda kan utformas. Utgångspunkten för uppdraget har varit att den enskilde ska ha rätt att studera inom vuxenutbildning för att uppnå grundläggande behörighet för att delta i högskoleutbildning. Förslagen har remitterats och bereds vidare inom . En viktig utgångspunkt för samhällets satsningar på vuxenutbildning är att den enskildes önske- 4.2.3Satsning på utbildning i svenska för mål och behov i hög grad ska vara styrande. Sfi har länge kritiserats för att hålla låg kvalitet. Genomströmningen av elever har varit dålig, antalet obehöriga lärare alltför många och för få elever når kunskapsmålen. Detta är mycket olyckligt, särskilt med tanke på att goda Dagens möjlighet för kommunerna att lägga ut utbildning på entreprenad är viktig i det sammanhanget. En mångfald av anordnare innebär större möjligheter för den vuxne att få den utbildning han eller hon eftersträvar. Olika anordnare innebär dessutom goda förutsättningar för utveck- ling av såväl innehåll som kvalitet. Regeringens bedömning är att förutsättningarna för kommuner att lägga ut verksamhet inom vuxenutbildningen bör ges bättre förutsättningar bl.a. då det gäller överlåtande av viss myndighetsutövning. Vidare bör även det lärande som sker inom ramen för andra politikområden samt den personalutbildning som uppfyller vissa krav kunna tillgodoräknas den enskilde inom ramen för de formella systemen. har därför låtit remittera ett förslag om utökad s.k. betygsrätt, ökat överlåtande av myndighetsutövning samt möjlighet att bedriva sfi i folkhögskola. Förslagen bereds inom . En proposition planeras att lämnas till före utgången av 2009. 4.2.6Kommande statlig utvärdering av folkbildningen Folkbildningen spelar en viktig roll när det gäller vuxnas möjligheter till lärande, inte minst för dem med svag utbildningsbakgrund, och för personer med funktionsnedsättning. Bl.a. fördelade till folkhögskolor eller av anslaget 2008 för pedagogiska merkostnader för att öka möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att studera (se avsnitt 6.2.6). Ett eget systematiskt kvalitetsarbete ska vara en viktig och naturlig del i arbetet inom folkbildningen. Det finns emellertid behov av att också förbättra och utveckla statens uppföljning och utvärdering av folkbildningen. Med den nuvarande ordningen har stora nationella utvärderingar genomförts med relativt långa mellanrum. Sedan ansvarsfördelningen mellan staten och folkbildningen förändrades 1991 har två stora utvärderingar SUFO 96 och SUFO 2 genomförts (SOU 1996:159 och SOU 2004:30). De redovisades 1998 respektive 2004. Den statliga uppföljningen och utvärderingen måste ske mer frekvent än tidigare, men då i form av studier och granskningar som ofta är mindre omfattande. Genom att förändra det nuvarande systemet förbättras regeringens möjligheter att återrapportera till . Mot denna bakgrund avser regeringen att lämna ett uppdrag för uppföljning och utvärdering av folkbildningen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Valideringsdelegationens arbete har visat att en myndighet bör ha det nationella ansvaret för utveckling, strategi och kvalitetssäkring i fråga om validering. Myndigheten för har fått i uppdrag att vara den nationella samordnaren av validering. Uppdraget ska fullgöras i samverkan med berörda myndigheter. Myndigheten har även ansvar för bedömning av utländska eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte utgör högskoleutbildningar. Främjandet av utbildningsväsendets och branschernas medverkan i valideringsarbetet samt metodutvecklingen och standardiseringen inom området kommer att sätta ett tydligare fokus på validering framöver. Att kunna genomföra en del av sin utbildning i ett annat EU-land bör vara en självklar möjlighet för dem som önskar. Det ska vara möjligt att ta med sig sin kunskap och kompetens när man rör sig mellan olika kvalifikationssystem eller olika former av lärande. Ett europeiskt samarbete är avgörande för att nå dessa mål. Inom ramen för den s.k. Köpenhamnsprocessen samarbetar EU- länderna kring flera konkreta instrument som syftar till att underlätta mobiliteten i . Ett av dessa verktyg är den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande, European Qualifications Framework (EQF), som antogs av . Den första etappen att koppla nationella kvalifikationsnivåer till EQF ska vara genomförd . Den andra etappen - att införa en hänvisning till EQF i alla nya examensbevis ska vara genomförd . I har Myndigheten för utsetts till nationell samordningspunkt för arbetet med EQF. avser att genomföra EQF och att skapa ett nationellt ramverk för kvalifikationer. Åtgärder och förändringar som är nödvändiga för att uppfylla rekommendationens krav bör vidtas. Det nationella ramverket bör främst omfatta utbildningarna inom det offentliga utbildningssystemet men det är av värde om även andra intressenter kan erbjudas att ansluta sina kvalifikationer. Ett nationellt ramverk för kvalifikationer (NQF) bör successivt kunna 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 utvecklas i takt med arbetslivets, sektorers och branschers intresse. antog rådets rekommendationer om att inrätta ett europeiskt system för meritöverföring inom yrkesutbildningen (European Credit system for Vocational Education and Training, ECVET) och en europeisk referensram för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (European Quality Reference Framework for Vocational Education and Training, EQARF). ECVET ska tydliggöra vad som ingår i olika länders yrkesutbildning och underlätta överföring av meriter i syfte att förbättra möjligheterna till studier och arbete i olika länder. EQARF ska vara ett verktyg som kan hjälpa medlemsländerna att kontinuerligt förbättra kvalitetsarbetet och, i förlängningen, systemen för yrkesutbildning. ställer sig positivt till samarbete kring dessa viktiga frågor och avser att genomföra båda rekommendationerna. Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC) är ett OECD- initierat program som avser att mäta den vuxna befolkningens kunskaper och kompetens i ett antal länder. En pilotstudie är planerad till 2010 och en huvudstudie till 2011. En internationell jämförande rapport ska publiceras 2013. är utsedd till nationell projektledare. 4.3.1Ökat behov av högskoleplatser Utbildning ger människor möjlighet att utforma sina egna liv och påverka sin livssituation på ett positivt sätt. Det gäller inte minst nu i den kraftiga konjunkturnedgången som drabbar världen till följd av den internationella finanskrisen. För att mildra effekten av ökad arbetslöshet är det angeläget att kombinera aktiva arbetsmarknadsåtgärder med satsningar inom utbildningsväsendet. Utbildningsinsatserna bör vara tillfälliga, breda och omfatta utbildningar på olika nivåer, dvs. såväl inom vuxenutbildning, yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning och som inom högskoleutbildning. erfarenheter visar att antalet sökande till högre utbildning ökar vid lågkonjunkturer. Fler studenter väljer också att stanna kvar i utbildning genom att komplettera med någon ytterligare kurs i avvaktan på att det blir lättare att få jobb. Med förnyad och fördjupad kunskap står de bättre rustade för att få arbete när konjunkturen vänder. Fler söker nu till högre utbildning. Enligt Verket för högskoleservice ökade antalet behöriga förstahandssökande mellan och 2009. har antalet antagna studenter ökat . talar allt för att det kommer att vara ett fortsatt starkt tryck för att få studera i högskolan. Detta beroende på att ungdomskullarna fortsatt ökar som konjunkturen fortsatt bedöms vara svag. Regeringen föreslår mot den bakgrunden en tillfällig satsning på 10 000 nya högskoleplatser . Fördelningen av högskoleplatserna har huvudsakligen gjorts mot bakgrund av de bedömningar som lärosätena själva har gjort av möjligheterna att med bibehållen kvalitet tillfälligt öka antalet platser. innebär detta att regeringen föreslår att tillförs universitet och högskolor för nya platser. Dessa platser och medel för dem beräknas för respektive lärosäte även . Regeringen följer utvecklingen noga och arbetar med att dämpa effekterna av krisen och förbättra förutsättningarna inför en gradvis återhämtning. presenterades ett åtgärdsprogram i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). I propositionen presenterades en omfördelning på för högskoleplatser . Dessa omfördelningar avses nu bli permanenta . bedömer regeringen att ytterligare permanenta omfördelningar behöver göras om totalt till de lärosäten som har starkt söktryck från de lärosäten som fortfarande bedöms ha ekonomiskt utrymme inom takbeloppet. Dessa omfördelningar bidrar till att den tillfälliga satsningen med nya platser och 2011 kan genomföras på bästa sätt. Tabell 4.2 Fördelning av 10 000 nya platser och 2011 Den högre utbildningen i är avgiftsfri för samtliga studenter. Utbildningen för svenska studenter ska fortsätta att vara avgiftsfri och regeringens avsikt är att detta ska framgå i högskoleförfattningarna. har antalet utländska studenter ökat stort i . Det speglar en ökad studentrörlighet i världen och framväxten av en global utbildningsmarknad där svenska lärosäten i allt högre grad konkurrerar om studenter med lärosäten i andra länder. Utländska studenter är en tillgång för utbildningarnas utveckling och bidrar till att stärka den internationella miljön vid lärosätena. Detta är dock inte skäl nog för att erbjuda skattefinansierad avgiftsfri utbildning för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 (SOU 2006:7) föreslog att studieavgifter skulle införas för studenter utanför EES-området och , s.k. tredjelandsstudenter. Regeringen avser att återkomma med förslag om att statliga universitet och högskolor ska ta ut studieavgifter av s.k. tredjelandsstudenter . Möjligheterna att kostnadsfritt ta del av svensk högre utbildning bör således gälla svenska medborgare och personer som har åtagit sig att behandla på samma sätt som svenska medborgare, dvs. väsentligen medborgare i EU-/EES-länder och . Ett införande av studieavgifter för studenter från länder utanför EES-området skulle också innebära att svenska universitet och högskolor i högre utsträckning får konkurrera med utländska lärosäten genom hög kvalitet snarare än genom avgiftsfri utbildning. Full kostnadstäckning ska uppnås för den studieavgiftsfinansierade verksamheten i sin helhet och varje lärosäte bör bestämma avgifternas storlek så att full kostnadstäckning nås. Intäkterna bör disponeras av lärosätena. Målet bör vara ett fortsatt stort antal utländska studenter även efter studieavgifternas införande. Det är viktigt både för internationaliseringen av svensk högre utbildning och för att attrahera kunskap och kompetens till . Regeringens bedömning är att en viktig förutsättning för att detta ska kunna ske är att det finns tillgång till stipendier för tredjelandsstudenter. Skälen är dels att generellt upprätthålla en hög nivå på antalet inresande tredjelandsstudenter, dels att möjliggöra för studenter från utvecklingsländer att studera vid ett svenskt lärosäte. Under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisar regeringen sin avsikt att inom biståndsramen finansiera stipendier för studenter från utvecklingsländer. Regeringen avser att återkomma i frågan generellt om stipendier. Genom att låta universitet och högskolor ta ut studieavgifter av tredjelandsstudenter frigörs ett ekonomiskt utrymme inom ramen för lärosätenas ordinarie takbelopp, motsvarande det utrymme av takbeloppet som används för tredjelandsstudenter. Detta utrymme bör användas för att bl.a. införa ett kvalitetsbaserat resurstilldelningssystem inom högskoleutbildningen som redovisas i avsnitt 4.11.3. bör takbeloppen tillfälligt sänkas med , vilket i stort bedöms motsvara det utrymme som skapas genom 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 införandet av studieavgifter. Denna sänkning (se tabell nedan) baseras på det av regeringen skattade antalet avgiftsbetalande studenter vid respektive universitet och högskola. Tabell 4.3 Beräknade anslagsminskningar 2011 bör det frigjorda anslagsutrymmet på grundutbildningsanslagen fortsatt få disponeras av universitet och högskolor för grundutbildning. Universitet och högskolor kan då använda detta utrymme för att trappa ned den tillfälliga satsningen 2010 och 2011 på högskoleplatser. Regeringen avser att återkomma till med förslag avseende hur de anslagsmedel som frigörs genom studieavgifter bör disponeras. Totalt beräknas studieavgifterna frigöra ett utrymme på grundutbildningsanslagen i storleks- ordningen vid fullt genomslag. Antalet ansökningar från utländska studenter har ökat mycket kraftigt , särskilt sökande från tredjeland. Hanteringen av ansökningarna medför mycket administration och höga kostnader för lärosätena. En stor andel av de sökande visar sig vid en granskning inte vara behöriga för de utbildningar de har sökt. Av dem som antas är det många som till slut inte påbörjar studierna. Regeringen har uppdragit åt Verket för högskoleservice att i samarbete med statliga universitet och högskolor förbereda verksamheten inför ett införande av dels anmälningsavgifter till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå för sökande från tredjeland, dels studieavgifter för studerande från tredjeland vid statliga universitet och högskolor (dnr U2009/3627/UH). Verket för högskoleservice ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen avser att återkomma i frågan. 4.3.3Kvalitetsbaserad resurstilldelning och ett nytt kvalitetsutvärderingssystem Den nuvarande resurstilldelningsmodellen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå utgår endast från antalet studenter och deras prestationer. För att stimulera till kvalitetsutveckling anser regeringen att denna modell bör kompletteras med en kvalitetsrelaterad del. Lärosätena bör i denna del tilldelas medel utifrån resultaten av utvärderingar av utbildningar på grundnivå och avancerad nivå. Ett av regeringens mål för den högre utbildningen är lärosäten med en hög grad av självbestämmande. Det innebär ett ökat ansvar för lärosätena att utforma verksamheten för att nå och bibehålla en hög kvalitet. Ökad frihet kräver också en effektiv och ändamålsenlig utvärdering. Universitet och högskolor finansieras i stor utsträckning av statliga medel, och staten har därför ett legitimt intresse av att dessa medel används så effektivt som möjligt och att resultaten leder till hög kvalitet. studenter, näringsliv, offentliga myndigheter och andra intressenter behov av information om utbildningarnas kvalitet. Inriktningen på det kvalitetssäkringssystem som ansvarar för bör förändras för att möta de nya krav som ställs utifrån målsättningar om ökad frihet och kvalitet. Inriktningen bör därvid vara att utvärderingssystemet får en tydlig inriktning mot utbildningarnas kvalitet i form av resultat för att kunna ligga till grund för resurstilldelning. Regeringen avser att återkomma till med förslag på hur en modell med kvalitetsbaserad resurstilldelning kopplad till ett nytt kvalitetssäkringssystem bör utformas. 4.3.4Lärosäten med en högre grad av självbestämmande Genom historien har det funnits ett klart samband mellan graden av självstyre och vetenskapligt nytänkande i den högre utbildningen och forskningen. Regeringen anser därför att lärosätenas frihet och självbestämmande ska öka. En utredare fick i uppdrag att utarbeta förslag om bl.a. hur den statliga styrningen av universitet och högskolor i olika avseenden ska minskas (U 2007:11, dir. 2007:158). överlämnade den s.k. sitt betänkande Självständiga lärosäten (SOU 2008:104) till regeringen. Huvudförslaget i betänkandet är att universitet och högskolor ska upphöra att vara statliga myndigheter och i stället övergå i en ny offentligrättslig organisationsform, självständiga lärosäten, och därmed utgöra egna juridiska personer. Betänkandet har remitterats. I remissyttrandena finns betydande skillnader i uppfattning om utredningens förslag. Regeringen avser att efter beredning återkomma till med förslag för att öka lärosätenas självbestämmande. 4.3.5Fortsatt utbyggnad av läkarutbildningen Efterfrågan på läkare bedöms öka snabbare än tillgången, bl.a. på grund av ett ökat vårdbehov till följd av befolkningstillväxt och en åldrande befolkning samt ålderstrukturen bland nu yrkesverksamma läkare. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 har efter förslag av regeringen anvisat medel för en utökning av läkarutbildningen med 234 nybörjarplatser. Regeringen presenterar nu en ytterligare utbyggnad med 30 nybörjarplatser vid och . Denna ytterligare utbyggnad innebär 15 nybörjarplatser var till de båda universiteten och ger en total volymökning om 82,5 helårsstudenter vid respektive lärosäte. Kostnaden beräknas uppgå till när utbildningen är fullt utbyggd (inkl. studiestöd). Enligt regeringens bedömning bör de båda universiteten kunna finansiera denna utbyggnad inom sina anslag. Däremot föreslås att anslaget 2:56 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning ökas för att ekonomiskt kompensera berörda landsting i enlighet med avtalet om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Totalt kommer således läkarutbildningen med den nu föreslagna ökningen att byggas ut med 264 nybörjarplatser på årsbasis. Det motsvarar en utbyggnad . Regeringen avser att fortsätta följa hur det framtida behovet av utbildningsplatser inom läkarutbildningen utvecklas och vid behov återkomma till . återkallade tillståndet att utfärda sjuksköterskeexamen vid . har examinerat ca 380 sjuksköterskor . Att utbildningen nu inte kan anta nya studenter får konsekvenser för tillgång på sjuksköterskor. Eftersom utbildningen är treårig märks effekterna på arbetsmarknaden . För att mildra effekterna av det minskade utbudet av examinerade sjuksköterskor beslutade regeringen att fördela medel för att permanent öka antalet helårsstudenter med totalt 60 vid de enskilda utbildningsanordnarna , Sophiahemmets Högskola samt . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 Regeringen beslutade dessutom om en engångssatsning som motsvarar totalt 60 helårsstudenter fördelat mellan de tre högskolorna. Regeringen föreslår nu att medel ska utgå för ytterligare en permanent utbyggnad motsvarande 60 helårsstudenter, dvs. 20 helårsstudenter vardera till de tre enskilda utbildningsanordnarna i . Denna satsning ingår i ramen för den tillfälliga satsningen på fler högskoleplatser. måste lyckas rekrytera de mest lämpade personerna till läraryrket och behålla de lärare som redan finns i skolväsendet. Det handlar om att ge lärarstudenterna en god utbildning, fylla på med kunskap när så behövs och låta alla lärare utvecklas i sin profession. I avsnitt 4.1 beskriver regeringen de insatser som genomförs. Lärarutbildningen måste hålla hög kvalitet och förbereda studenterna för ett yrkesliv i skolan. Utbildningens kvalitet och status är också avgörande för rekryteringen. överlämnade Utredningen om en ny lärarutbildning sitt betänkande En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) och Utredningen om utbildning till yrkeslärare överlämnade betänkandet Yrkeskunnande en likvärdig sökväg till lärarutbildning mot yrkesämnen (SOU 2008:112) till regeringen. Betänkandena har remitterats. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Kompletterande utbildning för obehöriga lärare Det finns alltför många lärare som saknar utbildning för den undervisning de i huvudsak bedriver. För att ge erfarna men obehöriga lärare möjlighet att komplettera sina tidigare studier till en lärarexamen ges några lärosäten med tillstånd att utfärda lärarexamen möjlighet att erbjuda en kompletterande utbildningsinsats (se avsnitt 4.1.1). Utgångspunkten för regeringens satsning är att lärosätena ska validera tidigare erfarenheter som lärare samt erbjuda individualiserade utbildningsprogram för att underlätta och förkorta studietiden för den enskilde studenten. Utbildningen bör leda till en lärarexamen och kunna inkludera såväl ämnesstudier som utbildning inom det allmänna utbildningsområdet. Omfattningen får vara högst 120 högskolepoäng. Utbildningen beräknas starta . föreslås för utbildningsinsatsen. Mot bakgrund av utbildningens längd och studietakt innebär detta att verksamheten kommer att bedrivas t.o.m. utgången av 2016. Den totala utbildningsinsatsen kommer därmed att omfatta 1 100 helårsstudenter inom ramen för dessa resurser. Regeringen avser att ge de lärosäten (, , , , , , och ) som har i uppdrag att erbjuda en utbildningsinsats för obehöriga lärare ett nytt uppdrag. Regeringen återkommer om den närmare utformningen av utbildningsinsatsen. Efter förslag i budgetpropositionen anslogs för uppbyggnad av speciallärarutbildning vid nio universitet och högskolor (, , , , , , , och ). föreslås ca och beräknas ca för detta ändamål. Utbildningen beräknas vara fullt utbyggd . Regeringen föreslår att av de medel som anvisas 2010 används som en kvalitetsförstärkning av utbildningen vid de berörda lärosätena. Meritpoäng för elever från IB, Europaskolor och m.m. Elever med betyg från svensk gymnasial utbildning får fr.o.m. tillgodoräkna sig meritpoäng när de söker till högskolan. Meritpoäng ges för fördjupningskurser i ämnena engelska, moderna språk och matematik samt för vissa andra kurser som är relevanta för den sökta utbildningen. Syftet med de nya antagningsreglerna är att sända tydliga signaler till elever i gymnasieskolan om att fördjupning lönar sig. Regeringen har gett i uppdrag att, i samråd med Verket för högskoleservice, utreda om det finns förutsättningar för att sökande med betyg från vissa andra utbildningar på gymnasial nivå skulle kunna konkurrera i samma urvalsgrupper och på likvärdiga villkor som sökande med betyg från svensk gymnasial utbildning. Det gäller gymnasiala utbildningar inom (European Baccalaureate), s.k. IB-utbildning (International Baccalaureate), gymnasial utbildning vid samt åländsk utbildning på gymnasial nivå. I uppdraget ingår att utreda om det finns förutsättningar att tilldela betyg från dessa utbildningar, meritpoäng på likvärdiga villkor som betyg från svensk gymnasial utbildning. ska vidare analysera om en eventuell förändring i fråga om betyg från dessa utbildningar skulle medföra att även betyg från utbildning i andra länder eller utbildningssystem ska hanteras på samma sätt. Uppdraget ska redovisas . Med anledning av propositionen Frihet och inflytande kårobligatoriets avskaffande har fattat beslut om att avskaffa kårobligatoriet fr.o.m. (prop. 2008/09:154, bet. 2008/09:UbU14, rskr. 2008/09:275.). I stället införs ett modernt system för studentinflytande. Studenterna får själva bestämma om de vill tillhöra en sammanslutning, som är en grundläggande rättighet i ett demokratiskt samhälle. Det är fel att tvinga studenter till ett obligatoriskt föreningsmedlemskap. Studentkårer som bygger på frivilligt deltagande kommer att stärka och vitalisera studentinflytandet och stärka kårernas legitimitet. Regeringen har i syfte att underlätta den omställning som många studentsammanslutningar kommer att genomgå med anledning 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1616 av kårobligatoriets avskaffande fördelat till för att inrätta en tillfällig stödfunktion. Funktionens syfte är att ge studentsammanslutningarna råd och stöd i de ekonomiska, juridiska och organisatoriska frågor som uppstår vid omställningen från obligatoriskt till frivilligt medlemskap. För att säkerställa en struktur för studenternas medverkan i lärosätets kvalitetsarbete har regeringen bedömt att denna verksamhet bör stödjas med statsbidrag. föreslås universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare tillföras . beräknas tillskottet uppgå till . Teknikdelegationen och intresset för ingenjörsutbildningar har problem med rekryteringen av studerande till ingenjörsutbildningarna. Det finns också stora skillnader mellan kvinnors och mäns intresse för dessa utbildningar.