prop · GX031d32 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 BILAGA 4 Inkomstutveckling och inkomstfördelning.......................................................... Inkomstutveckling för olika grupper..................................................... Hushåll med låg inkomst...................................................................... Hushåll med hög inkomst .................................................................... Inkomstfördelningen i ett internationellt perspektiv......................... 2.1Samband mellan makroekonomisk utveckling och Prognos av inkomstspridningen 20082010 ........................................ Effekter av regeringens politik 20062010 ......................................................... Ekonomiska drivkrafter till arbete ....................................................... Effekter på disponibel inkomst ............................................................ Effekter på individuella inkomster ....................................................... Begrepp .....................................................................................och definitioner Datamaterial .................................................................och beräkningsmetoder 2009/10:1 BILAGA 4 1.1 Inkomstnivå 2007 samt utveckling över tiden ...................................................... 1.2Andel med disponibel inkomst av medianen efter Genomsnittlig marginaleffekt, i olika ersättningssystem, 2006 och 2010......... Genomsnittliga marginaleffekter per kön och inkomstkälla 2010..................... Ersättningsgrader för kvinnor och män, 2010..................................................... Arbetsutbudseffekter av regeringens politik 20062010.................................... Arbetsutbudseffekter för olika inkomstgrupper ................................................ Nyckeltal 1991 och 19942008 ............................................................................ Regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter 2009/10:1 BILAGA 4 Inkomstutveckling per inkomstgrupp 19912007 ............................................... Inkomstfördelningens utveckling 19912007 .................................................... Olika inkomstslags betydelse för Gini-koefficientens utveckling.................... Kapitalvinster (efter skatt) som andel av disponibel inkomst 19912007........ Andel med låg ekonomisk standard .................................................................... Andel med disponibel inkomst av medianen ........................ 1.7Den högsta decilens och den översta percentilens inkomstandelar Den översta tusendelens inkomstandel............................................................... Gini-koefficient och arbetslöshet 19802007..................................................... Gini-koefficient för justerad disponibel inkomst 19912010............................ Andel med låg ekonomisk standard 19912010 ................................................. Genomsnittliga marginaleffekter per inkomstintervall 2006 och 2010............. 3.2Förändring av de genomsnittliga marginaleffekterna i olika arbetstidsklasser till följd av regeringens förslag i budgetpropositionen Ersättningsgrader vid arbetslöshet, sjukpenning samt sjuk- och Ersättningsgrad fördelad utifrån arbetsinkomstens storlek 2010 ..................... 3.5Andel personer med olika ersättningsgrader vid arbetslöshet 2006 och 3.6Effekter av regeringens politik 20062010 på justerad disponibel inkomst för olika inkomstgrupper..................................................................................... 3.7Effekter av regeringens förslag på justerad disponibel inkomst för olika 3.8Effekter av regeringens politik 20062010 på individuell disponibel inkomst i olika inkomstgrupper för förvärvsarbetande mellan 20 och Effekter av regeringens politik 20062010 på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och män................................................................... Effekter av regeringens förslag på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och män........................................................................................ Antal konsumtionsenheter enligt PEL-skalan.................................................... Observerad och skattad Gini-koefficient 19802007 ........................................ ökade hushållens reala disponibla inkomster med i genomsnitt . Enbart förbättrades den ekonomiska standarden med . De ökade inkomsterna har dock fördelats ojämnt och därför har även inkomstskillnaderna ökat. De med låga inkomster har haft en lägre inkomsttillväxt än genomsnittet vilket bidragit till de ökade inkomstskillnaderna. Den huvudsakliga förklaringen är dock att höginkomsttagarna har haft en mer gynnsam utveckling än övriga inkomstgrupper. Stora årliga variationer och en trendmässig ökning i kapitalvinsternas omfattning förklarar merparten av den observerade utvecklingen. Kapitalvinsternas utveckling hänger tätt ihop med börsutvecklingen och husprisernas utveckling. Den svaga börsutvecklingen fram förväntas därför bidra till minskade inkomstskillnader 2008 och 2009. Den politik som regeringen fört sedan mandatperiodens början är inriktad mot att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Flera reformer som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och stärker incitamenten till arbete har genomförts. I denna budgetproposition föreslås bl.a. en förstärkning av jobbskatteavdraget. Drivkrafterna till arbete har förbättrats påtagligt till följd av de vidtagna åtgärderna och utvecklingen förstärks ytterligare av förslagen i denna proposition. minskar den genomsnittliga marginaleffekten för de som arbetar med . har ersättningsgraderna, som mäter hur lönsamt det är att gå från bidragsförsörjning till arbete, minskat med mellan , beroende på vilket ersättningssystem som studeras. De förbättrade drivkrafterna till arbete bedöms, på lång sikt, öka antalet arbetade timmar i ekonomin . Huvuddelen av denna effekt beror på att fler kommer i arbete medan en mindre del förklaras av att de som redan arbetar ökar sin arbetstid. Effekterna är störst för kvinnor och politiken minskar därför skillnaderna i sysselsättning mellan kvinnor och män något. Åtgärder som gör det mer lönsamt att arbeta kan initialt leda till ökade inkomstskillnader. 2009/10:1 BILAGA 4 sikt när fler kommer in på arbetsmarknaden, och färre försörjs med bidrag, bidrar reformerna dock till minskade inkomstskillnader. Denna effekt ökar över tiden då produktiviteten hos dem som börjar arbeta successivt stärks och deras inkomstmöjligheter därigenom förbättras. De direkta effekterna av regeringens samlade politik är störst i den övre delen av inkomstfördelningen, medan de långsiktiga effekterna, som uppkommer av att fler kommer i arbete, är störst bland dem med lägst inkomst. Effekterna av de förslag som föreslås i denna proposition, det fjärde steget i jobbskatteavdraget, de höjda studiemedlen, det höjda grundavdraget för ålderspensionärer samt de höjda bostadstilläggen för de med sjuk- och aktivitetsersättning, verkar utjämnande på inkomstfördelningen både direkt och på lång sikt. Då såväl de direkta som de långsiktiga effekterna verkar åt samma håll blir den totala effekten av förslagen därför tydligt inkomstutjämnande. Förslagen i denna proposition minskar även inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Män har i genomsnitt högre löneinkomster än kvinnor och arbetar i större utsträckning heltid. Den direkta effekten på disponibla inkomster av jobbskatteavdraget blir därför något större för män än för kvinnor. Den samlade effekten av de föreslagna åtgärderna är dock något större för kvinnor än för män. Dessa skillnader tilltar med tiden då jobbskatteavdraget ökar den disponibla inkomsten mer för kvinnor än för män. På uppdrag av lämnar regeringen en fördelningspolitisk redogörelse i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen. Årets redogörelse består av tre delar. Den första delen bygger helt på utfallsdata och behandlar hur hushållens disponibla inkomster och fördelningen av dessa utvecklats . I avsnittet analyseras varför inkomstskillnaderna ökade . Denna analys används i del två för att bedöma hur inkomstfördelningen kan komma att utvecklas . I del två görs även två modellbaserade prognoser av 2009/10:1 BILAGA 4 I den avslutande tredje delen redovisas förväntade effekter av regeringens politik på inkomstfördelning, drivkrafter till arbete och arbetsutbud. I detta avsnitt redovisas hur hushållens inkomster och inkomstfördelningen har utvecklats . Att redovisningen avslutas beror på att utfallsdata ännu inte finns tillgängliga. Effekten av den internationella ekonomiska krisen fångas alltså inte här.1 Redovisningen avser, om inget annat anges, individer, men de inkomster som används är disponibla hushållsinkomster justerade för försörjningsbörda, vilka antas spegla individernas ekonomiska standard.2 1.1Inkomstutveckling för olika grupper Fram var inkomstutvecklingen för hushållen mycket gynnsam. ökade de disponibla inkomsterna (medianvärde i fasta priser), vilket motsvarar , trots att perioden inkluderar 1990-talskrisen då inkomsterna minskade. Om i stället 1995 väljs som referensår var ökningen . ökade inkomsterna , vilket är den största årliga ökningen som uppmätts sedan SCB:s inkomstfördelningsundersökningar inleddes . Den generellt goda inkomstutvecklingen förklaras av ökade inkomster från arbete och kapital, sänkta skatter samt av låg inflation. I tabell 1.1 redovisas utvecklingen för olika befolkningsgrupper. Den ekonomiska standarden har förbättrats påtagligt i samtliga grupper, men i olika stor utsträckning. 1I avsnitt 2 analyseras dock hur inkomstfördelningen kan komma att utvecklas . 2Den disponibla inkomst som används här kommer från inkomststatistiken och avviker från nationalräkenskapernas definition. I underbilagan beskrivs de definitioner och begrepp som används mer i detalj. Tabell 1.1 Inkomstnivå 2007 samt utveckling över tiden Ensamstående kvinnor utan barn -1,0 -0,2 Ensamstående män utan barn -3,0 Anm: Utvecklingstakterna avser real förändring av median av justerad disponibel inkomst inom respektive grupp. Den relativa inkomstnivån avser gruppernas medianvärde jämfört med medianen i hela befolkningen. Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. Utvecklingen för olika hushållstyper beror i stor utsträckning på vilken tidsperiod som studeras. ökade den ekonomiska standarden mest för ålderspensionärer, medan utvecklingen 19952007 visar en snabbare ökning för dem som arbetar. Orsaken till den svagare utvecklingen för pensionärer är att pensionerna inte ökat lika snabbt som de förvärvsaktivas löner. Pensionärernas reala inkomstförbättring beror främst på att pensionärskollektivet förnyas och de nyblivna pensionärerna har högre pension än de redan pensionerade. Att pensionärerna klarade sig bättre än övriga grupper under 1990- talskrisen kan i huvudsak förklaras av att pensionerna i det gamla ATP-systemet räknades upp med prisutvecklingen, vilket gjorde pensionärerna mindre känsliga för konjunkturella förändringar. I det reformerade pensionssystemet är pensionerna kopplade till såväl tillväxt som prisutveckling, vilket gör att pensionärernas inkomster även påverkas av den reala ekonomins utveckling.3 Av tabell 1.1 framgår även nivån på olika hushållstypers ekonomiska standard relativt medianen i hela befolkningen. I toppen av fördelningen återfinns samboende utan barn 45 med en inkomststandard som motsvarar av medianinkomsten i befolkningen. Lägst standard hade äldre ensamstående pensionärer och ensamstående kvinnor med barn.4 Om befolkningen delas in i inkomstgrupper framgår det att den ekonomiska standarden, i reala termer, har förbättrats för samtliga inkomstgrupper , men att ökningen varit större för dem med höga inkomster (diagram 1.1). Diagram 1.1 Inkomstutveckling per inkomstgrupp 1991 2007 Anm: Avser utveckling av justerad disponibel inkomst Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. För den har inkomstökningen varit i genomsnitt medan motsvarande ökning för den har varit per år.5 I detta sammanhang bör dock framhållas att det inte nödvändigtvis är samma hushåll som återfinns i de olika inkomstgrupperna år , då hushållens 3Den allmänna pensionsinkomsten indexeras med den genomsnittliga inkomstförändringen minus , vilket innebär en real ökning så länge tillväxten överstiger . Garantipension m.m. indexeras med konsumentprisindex. 4Kategorin ensamstående med barn är problematisk att hantera då växelvis boende är väldigt vanligt efter separationer. Det gör att inkomstnivån för ensamstående kvinnor med barn i statistiken kan te sig lägre än i verkligheten, då det är vanligast att barnen är skrivna hos mamman. 5Den är den inkomst som avgränsar de av befolkningen som har lägst inkomster. Den är den inkomst som avgränsar de av befolkningen som har högst inkomster. 2009/10:1 BILAGA 4 rörlighet mellan olika inkomstgrupper är förhållandevis stor.6 Om man bortser från de inledande inkomstminskningarna under 1990-talskrisen har den haft en real inkomstökning på , vilket i ett historiskt perspektiv är en ganska hög tillväxt. ökade dock inkomsterna i den . De senaste årens goda inkomstutveckling har därför även medfört att inkomstskillnaderna har ökat. Den relativt sett snabbare inkomsttillväxten i toppen av inkomstfördelningen och den något långsammare tillväxten i fördelningens nedre del har lett till ökade inkomstskillnader. I detta avsnitt redovisas inledningsvis hur denna utveckling ter sig med ett sammanfattande mått på inkomstspridningen. Därefter görs en utförligare granskning av fördelningens nedre respektive övre del. I diagram 1.2 analyseras inkomstfördelningen med hjälp av den s.k. Gini-koefficienten. Detta är ett vanligt förekommande mått som sammanfattar hela inkomstfördelningen. Ju lägre värde på Gini-koefficienten desto jämnare är fördelningen.7 har Ginikoefficienten för justerad disponibel inkomst ökat från 0,221 till 0,305. Detta innebär att inkomstskillnaderna, mätt på detta sätt, har ökat . Huvuddelen av denna ökning kan förklaras av att höginkomsttagare har ökat sina inkomster mer än övriga inkomstgrupper. Den långsammare inkomstutvecklingen i fördelningens nedre del har dock också haft stor betydelse för utvecklingen. bidrog minskade relativinkomster för låginkomsttagarna dess- 2006/07:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. bilaga 3. 7Gini-koefficienten kan anta värden mellan 0 och 1. 0har alla samma inkomst. Om den är 1 får en person alla inkomster medan övriga inte får något alls. I underbilagan redogörs mer i detalj för Gini-koefficientens definition. 2009/10:1 BILAGA 4 utom mer till den ökande inkomstspridningen än utvecklingen av de höga inkomsterna. Diagram 1.2 Inkomstfördelningens utveckling 19912007 Gini-koefficienten för justerad disponibel inkomst Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. I diagram 1.2 redovisas även utvecklingen exklusive kapitalvinster8. Denna utveckling är av betydelse då kapitalvinsterna varierar kraftigt mellan åren och inte speglar individens avkastning på kapital på ett helt rättvisande sätt.9 När kapitalvinsterna rensas bort blir variationerna mellan åren betydligt mindre och den trendmässiga ökningen något flackare. Den långsiktiga trenden mot ökade inkomstskillnader finns dock kvar, vilket visar att utvecklingen av andra inkomstslag än kapitalvinster också har påverkat utvecklingen. Om även övriga kapitalinkomster exkluderas från det analyserade inkomstbegreppet framgår av den streckade linjen i diagram 1.2 att inkomstspridningen i princip varit under 2000- talet. ökade däremot inkomstspridningen även när kapitalinkomsterna exkluderats från analysen. har alltså även andra inkomstslag än kapitalvinster och kapitalinkomster påverkat inkomstspridningens utveckling. Hur bidrar olika inkomstslag till ökade inkomstskillnader? Inkomstspridningen kan delas upp med avseende på samtliga inkomstslag som ingår i 8Kapitalvinster avser realiserade vinster vid försäljning av värdepapper, bostäder m.m. 9I underbilagan redogörs för de problem som kapitalvinsterna medför vid inkomstfördelningsanalyser. den disponibla inkomsten.10 Vissa inkomstslag såsom löneinkomster, kapitalvinster och kapitalinkomster är ojämnt fördelade och bidrar till skevheten, medan skatter och transfereringar verkar utjämnande. Den viktade summan av de positiva och negativa bidragen uppgår till den totala inkomstspridningen. Det största bidraget till inkomstspridningen kommer från löneinkomsterna. Orsaken till detta är inte att lönerna har den mest ojämna fördelningen utan att det är det vanligaste inkomstslaget och därmed har den största vikten. Genom att studera hur de olika inkomstslagens bidrag till Ginikoefficienten utvecklats över tiden kan även förändringar i inkomstfördelningen hänföras till de olika inkomstslagen. I diagram 1.3 görs en uppdelning av respektive inkomstslags bidrag till förändringen av Ginikoefficienten samt 19912000 och 20002007.11 Bidragen kan vara både positiva och negativa, vissa bidrag är dessutom större än . Summan av samtliga bidrag är dock alltid . Diagram 1.3 Olika inkomstslags betydelse för Gini- Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. över hela perioden 19912007 är det framför allt ökade kapitalvinster och kapitalinkomster som förklarar de ökade inkomstskillnaderna. Löner, och i viss mån även transfereringar, har också bidragit medan skatterna motverkat ökningen. Löneinkomsternas bidrag till de ökade inkomstskillnaderna kan helt hänföras till 1990- 10 Här delas inkomsterna upp i fem inkomstslag som tillsammans summerar till disponibel inkomst. 11 I underbilagan beskrivs hur denna uppdelning gjorts. talets senare del då lönespridningen ökade (se tabell U.1 i underbilagan). En stor del av den trend mot ökade inkomstskillnader, som i diagram 1.2 kvarstår även när såväl kapitalvinster som kapitalinkomster exkluderats, kan således förklaras av en ökad lönespridning. Under 2000- talet har lönespridningen stagnerat och lönerna har i stället bidragit till att utjämna inkomstspridningen . Av diagram 1.3 framgår även att skatterna, sett över hela perioden 19912007, haft en utjämnade effekt och bidragit till att motverka ökade inkomstskillnader. Detta beror på de skattereformer som skedde i kölvattnet av den ekonomiska krisen. har inkomstskatternas utjämnande effekt minskat, dels genom kompensationen för egenavgiften , dels genom införandet av jobbskatteavdraget 2007. Skatteförändringarna har därför bidragit till ökade inkomstskillnader . Skatter påverkar inkomstfördelningen både direkt och indirekt. Här analyseras enbart de direkta effekterna. De långsiktiga effekter som skatteförändringarna förväntas ge upphov till fångas därför inte upp. I avsnitt tre analyseras hur inkomstfördelningen kan komma att påverkas av dessa effekter. De historiskt sett höga kapitalvinsterna är en viktig förklaring till att inkomstskillnaderna ökat . Kapitalvinsterna varierar kraftigt mellan åren och har ökat trendmässigt som andel av den disponibla inkomsten, från till i storleksordningen (se diagram 1.4). genererade försäljning av värdepapper, fastigheter och bostadsrätter m.m. kapitalvinster på ca . Drygt hälften av detta belopp härrör från bostadsförsäljningar och återförda uppskovsavdrag och resterande del från avyttringar av finansiella instrument. Även om större delen av kapitalvinsterna kommer från fastighetsrelaterade transaktioner är det betydligt färre personer som svarar för kapitalvinsterna inom detta område än vad som är fallet för kapitalvinster från finansiella instrument. Omkring 250 000 personer hade 2007 kapital- 2009/10:1 BILAGA 4 vinster/förluster från fastighetsaffärer medan 2,2 miljoner personer gjorde finansiella kapitalvinster/förluster. Kapitalvinsterna vid avyttring av värdepapper är ofta små och medianvärdet för dem som gjorde kapitalvinster/förluster var ca . Diagram 1.4 Kapitalvinster (efter skatt) som andel av disponibel inkomst 19912007 Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. 1.2.2Hushåll med låg inkomst Den utveckling som fångas med hjälp av ett sammanfattande mått, såsom t.ex. Ginikoefficienten, kan drivas av många olika underliggande faktorer. Ökade inkomstskillnader kan såväl bero på att de rika blivit rikare som att de fattiga blivit fattigare, eller en kombination av dessa förklaringar. Vad som händer i den nedre delen av inkomstfördelningen är dock av särskilt intresse oavsett den övergripande utvecklingen. Antalet eller andelen personer som lever i hushåll med låg ekonomisk standard följs därför regelmässigt i de fördelningspolitiska redogörelserna.12 Vad som avses med låg ekonomisk standard är dock inte självklart och utvecklingen beror därför i stor utsträckning på hur gruppen definieras. Det vanligaste sättet är att sätta en inkomstgräns och betrakta alla som hamnar under denna gräns som låginkomsthushåll. Gränsen kan vara relativ och därmed variera i takt med den ekonomiska utvecklingen. När den generella inkomstnivån förbättras kommer också låginkomstgränsen att justeras upp. 12 Låg ekonomisk standard är inte samma sak som fattigdom. I bilaga 3 till ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100) diskuteras fattigdomsbegreppet och dess relation till låg inkomst. 2009/10:1 BILAGA 4 till det relativa synsättet är att låsa låginkomstgränsen realt och bara justera upp den med prisutvecklingen. På så sätt skapas en absolut låginkomstgräns och den ekonomiska utvecklingen leder då i regel till att antalet med låg inkomst minskar.13 Relativa gränser sätts vanligtvis som en andel av medel- eller medianinkomsten. I diagram 1.5 redovisas utvecklingen av andelen med inkomster under 40, av medianinkomsten år för år. I relativa termer, dvs. hur inkomsterna i botten av fördelningen har utvecklats i förhållande till övriga grupper, beror utvecklingen i stor utsträckning på var gränsen för låg inkomst dras. Om den sätts till av medianinkomsten är andelen i stort sett över hela perioden. Om den däremot sätts till har andelen med relativt svag ekonomi ökat . Diagram 1.5 Andel med låg ekonomisk standard Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. Om sextioprocentsgränsen används uppkommer ett positivt samband mellan andel med låg ekonomisk standard och ekonomisk utveckling. Under krisåren 19911995, när ekonomin utvecklades svagt och arbetslösheten steg, minskade andelen med svag ekonomi. Därefter har den ökat i takt med att ekonomin förbättrats. över hela perioden har andelen med svag ekonomi ökat . Att andelen med svag ekonomi ökar när den ekonomiska utvecklingen förbättras förklaras av att den relativa inkomstgränsen varierar över tiden. Inkomstgränsen sänks när ekonomin försvagas eftersom medianinkomsten sjunker. 13 Antalet med låg inkomst kan givetvis öka även med en absolut gräns om de med låg inkomst får realt minskade disponibla inkomster. Effekten kan då bli att andelen med svag ekonomi minskar i takt med att den ekonomiska utvecklingen försämras. I tider då ekonomin förstärks kan effekten bli den omvända, dvs. det ekonomiska uppsvinget leder till att fler hamnar under den inkomst som utgör gränsen för svag ekonomi. I absoluta termer, dvs. om hushållens inkomstutveckling relateras till inkomstnivån 1991, visar utvecklingen en motsatt bild. Av diagram 1.6 framgår att andelen med svag ekonomi i stället ökade krisår, för att sedan minska kontinuerligt efter 1996. över hela perioden 19912007 har andelen med svag ekonomi minskat . Diagram 1.6 Andel med disponibel inkomst av medianen Anm: Relativ gräns = av medianinkomsten respektive år Absolut gräns = av medianinkomst Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. De olika sätten att definiera gruppen med låg ekonomisk standard visar således två olika bilder. Det kan till stor del förklaras av att den reala inkomstökningen har varit lägre för grupper med låga inkomster än för grupper med höga, se diagram 1.1. Därmed har andelen med inkomster under den relativa sextioprocentsgränsen gradvis ökat, trots att individerna i denna grupp i absoluta termer har fått det bättre.