prop · GX031d25 · 2009-09-21 00:00:00 — Satsningarna på starka forskningsmiljöer bedöms ha goda möjligheter att utvecklas till internationellt konkurrenskraftiga forsknings- och innovationsmiljöer, för stärkande av svensk konkurrenskraft. Insatser riktade mot näringslivets behov mot både etablerad industri som små och medelstora företag bedöms fungera väl. Myndigheten visar god förmåga att inrikta satsningar mot olika sektorers specifika behov och forskningslogiker. Insatser mot små- och medelstora företag, särskilt Forska & Väx-programmet, har börjat visa resultat på tillväxt och högre kunskapsinnehåll i företagen. Kunskapsöverföring mellan olika aktörsgrupper samt nyttiggörande av forskningsresultat är av stor vikt för kunskapsspridning i ekonomin och integreras brett i satsningar. Dessutom bedöms riktade satsningar, som t.ex. Nyckelaktörsprogrammet med inriktning mot kommersialisering av resultat vid sju universitet, bidra väl till stärkande av innovationssystem. arbete med utvärdering av resultat och effekter av insatser som man gör själva, tillsammans med andra forskningsfinansiärer samt i internationell samverkan, i syfte att påverka framtida satsningar, bedöms som värdefulla. Myndighetens arbete med EU-program bedöms fungera tillfredställande, även om det bedöms finnas potential till bättre samverkan mellan de rådgivande funktionerna och de programinriktade, samt över myndighetsgränser. Svenskt deltagande i ramprogrammets forskning har varit god, men det bedöms finnas stor potential att öka näringslivets medverkan. övriga internationella samarbete bedöms fungera väl. har ökat sitt fokus på att stärka kopplingen mellan ledande svenska och internationella forsknings- och innovationsmiljöer. Framförallt har arbetet inriktats mot att öka förutsättningarna för att utveckla samarbete med världsledande forskning i , , och . har därför en internationell strategi tagits fram som bland annat ska underlätta detta arbete vilket är positivt. Det svenska innovationssystemet topprankas i ett antal innovationsmätningar, som t.ex. European Innovation Scoreboard 2007. har dock en obalans i systemet, med övervikt på faktorer som bygger upp innovationsförmåga, i förhållande till nyttiggörandet. Ett fortsatt fokus på nyttiggörande och kommersialisering av forskningsresultat är angeläget. Det är regeringens bedömning att SGU:s stöd till geovetenskaplig forskning bidrar till att uppfylla de övergripande målen för forskningspolitiken genom ett effektivt flöde från grundforskningen till tillämpad forskning. De projekt som fått stöd koncentreras på för samhället viktiga geologiska problem. Resultaten har kommit till användning i SGU:s verksamhet och bedöms även ha bidragit till andra organisationers och industriföretags verksamhet. Utveckling av nya eller växande kunskapsbaserade företag är av grundläggande betydelse för konkurrenskraft . bedöms ha uppfyllt detta mål , med god balans mellan olika insatser rörande såddfinansiering, affärsutveckling inklusive inkubatorer och verifiering. Bolaget har genomgått en omorganisation med syfte att förbättra sitt interna arbete och optimera utfallet av statens investerade medel . Bolaget har i omstruktureringsarbetet tryckt på vikten av att fortsätta verka lokalt, regionalt och nationellt. träffar tusentals innovatörer och uppfinnare och många av dem har fått möjlighet att få sin idé prövad och utvecklad till en kommersiellt framgångsrik innovation. deltagande i det europeiska rymdsamarbetet fortsätter att vara en förutsättning för att utveckla och stärka den svenska rymdindustrin och medverka till fördelar för de svenska användarna av rymdteknik. En prioritering av statens finansiering för rymdverksamhet till europasamarbetet ger unika möjligheter för företag och forskare. En statlig finansiering är också angelägen för att nationella projekt som grundlägger svenska företags konkurrenskraft ska komma till stånd. En positiv utveckling är att fler mindre företag med inriktning mot rymd har startats i . Vissa av dessa företag har intagit världsledande positioner. Regeringens bedömning är att svensk rymdverksamhet innehåller en hög grad av innovation och förnyelse. Den statliga finansieringen har bidragit till att tillvarata denna förmåga och utvecklat innovationsgraden och teknik såväl i internationellt samarbete som i nationella projekt. Därtill har rymdverksamhetens betydelse för miljö- och klimatforskningen ytterligare framhävts. Upprätthållande av nationell metrologi Genom de förändringar som genomförts avseende bl.a. nya ansvar på området, SP uppgående i den nya nationella sfären av industriforskningsinstitut, liksom deltagande i det nya europeiska forskningsprogrammet inom metrologi, har både den nationella strukturen och möjligheter att utveckla forskning och innovationer förstärkts avsevärt på metrologins område. Dessa förändringar uppnår i allt väsentligt de resultat som utredningen om vissa metrologifrågor lämnat förslag om i sitt betänkande (SOU 2007:97). Samma utredning har även föreslagit vissa ändringar i lagen (1992:1514) om måttenheter, mätningar och mätdon. Regeringen avser att återkomma till dessa frågor i annat sammanhang. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 En grundläggande förutsättning för ett gott näringsklimat är sunda konkurrensvillkor som kan främja effektiv konkurrens. Regeringen anser att det är angeläget att komma till rätta med de problem som uppstår när offentliga aktörer ägnar sig åt affärsverksamhet som snedvrider konkurrensen på marknaden och därmed tränger undan privat näringsverksamhet. För att skapa förutsättningar för fler små företag att växa och bedriva verksamhet har regeringen beslutat propositionen 2008/09:231 Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden m.m. med förslag om att konkurrenslagen ska kompletteras med regler som innebär att på talan av får förbjuda staten, en kommun eller ett landsting att i sin säljverksamhet tillämpa ett visst förfarande. En kommun eller ett landsting får även förbjudas att bedriva sådan verksamhet som inte är förenlig med den kommunala kompetensen. För att ett förbud ska få meddelas krävs dock att verksamheten eller förfarandet snedvrider konkurrensen eller är ägnat att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens. En förutsättning för förbud är att snedvridningen inte kan försvaras från allmän synpunkt. Regeringen har i propositionen föreslagit att de nya bestämmelserna ska träda i kraft . har i sin roll som tillsynsmyndighet över den offentliga upphandlingen uppmärksammat regeringen på behovet av kännbara sanktioner och framfört att verket bör få rätt att föra talan om så kallad marknadsskadeavgift vid allvarliga överträdelser, exempelvis vid otillåten direktupphandling. har också konstaterat att behovet av effektiva rättsmedel och utökad tillsyn är större än vad myndigheten kunde förutse när ansvaret för tillsyn och information om upphandlingsreglerna fördes över till verket . I promemorian Nya rättsmedel m.m. på upphandlingsområdet (Ds 2009:30) lämnas förslag om hur EG:s reviderade rättsmedelsdirektiv ska genomföras i svensk rätt (se vidare utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 avsnitt 4 Effektivare offentlig upphandling). Förslaget syftar bl.a. till att komma till rätta med fall då upphandlande myndighet tecknar upphandlingskontrakt i syfte att stänga möjligheten till överprövning, vilket upplevs av konkurrerande företag som ett sätt att kringgå regelverket. Förslaget behandlar även problemet med att det saknas effektiva rättsmedel mot otillåtna direkttilldelningar av kontrakt. I promemorian föreslås att en marknadsskadeavgift avseende otillåten direktupphandling ska införas samt att ska få föra talan om avgift. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . har fortsatt arbetet mot anbudskarteller, bl.a. genom att göra offentliga upphandlare uppmärksamma på mönster vid upphandlingar som kan vara tecken på kartellbildningar. avslutades också största kartellmål i . Sex av nio asfaltföretag hade överklagat tingsrätts dom. Även hade överklagat och krävt högre konkurrensskadeavgift. Sammantaget dömdes bolagen att betala i konkurrensskadeavgift. fällde även åtta återförsäljare av Volvo- och Renaultbilar i för prissamarbete och marknadsdelning. Företagen dömdes att betala totalt i konkurrensskadeavgift. har vidare sedan den nya konkurrenslagen trädde i kraft bötfällt ett företag genom ett avgiftsföreläggande. Företaget hade deltagit i en kartell genom att samordna sig med sin konkurrent om försäljningspriser, andra affärsvillkor och marknadsdelning i samband med upphandlingar av kraftledningsstolpar. Fö- retagets böter reducerades tack vare att det aktivt bidragit till utredningen och erkänt överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete. har granskat samarbeten inom branschorganisationer och konstaterar att var tredje branschorganisation ägnar sig åt verksamhet som kan komma i konflikt med konkurrensreglerna. Det handlar t.ex. om prisrekommendationer till medlemsföretag eller insamling och distribution av prisuppgifter, försäljning och kostnader. Det har bl.a. framkommit att Annonsörer angivit vissa procentsatser på samordnade ersättningsnivåer som ansåg begränsade konkurrensen. Annonsörer åtog sig därför att inte längre informera om eller förespråka ersättningens storlek i form av procentsatser för respektive medieinslag. Åtagandet har av förenats med ett vite på vardera för Annonsörer och dess servicebolag. har också intensifierat tillsynen av upphandlingsreglerna och lagt särskild vikt vid att uppmärksamma otillåtna direktupphandlingar. Som en del av detta har genomfört en omfattande granskning av kommunernas upphandling av avfallstjänster. Av granskningen framgår att kommunala avfallstjänster för inte upphandlats enligt reglerna. Nästan vart tredje kommunalt avfallskontrakt är således inte upphandlat i konkurrens. Flertalet av dessa direkttilldelningar strider enligt mot upphandlingslagstiftningen. Inom ramen för projektet har 13 separata tillsynsbeslut fattats som riktats mot kommuner, kommunala bolag och kommunalförbund i hela landet. Därutöver har i ett flertal ärenden granskat felaktiga upphandlingar, där upphandlarna i vissa fall även trotsat domstolsbeslut. har , genom , genomfört mätningar avseende måluppfyllelse, kvalitetsnivå, prestationer och effekter bland dem som berörs av verkets arbete. Hos samtliga intressentgrupper finns en mycket positiv inställning till konkurrens och att konkurrens är till nytta för konsumenterna. En majoritet anser också att konkurrenslagen har bidragit till att få väl fungerande marknader. som har en positiv inställning till offentlig upphandling ökar och medvetenheten om risken för kartellbildning på upphandlingsmarknader är hög hos större upphandlare. En majoritet av intressenterna tror också att aktörer ofta eller ganska ofta medvetet bryter mot konkurrenslagen till exempel genom att delta i karteller. Kännedomen om att det är som ansvarar för tillsynen av offentlig upphandling har ökat markant jämfört med . Bland dem som varit i kontakt med ger en klar majoritet överbetyg när det gäller tillgänglighet, bemö- tande och kompetens. Trendmässigt har förtroendet för ökat då den första undersökningen gjordes. Öppna och väl fungerande marknader trädde lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) i kraft. LOV reglerar vad som ska gälla för de kommuner och landsting som vill öka valfriheten och konkurrenspröva verksamheter genom att överlåta valet av utförare av äldreomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning samt hälso- och sjukvårdstjänster till brukaren eller patienten. Såväl privata företag som ideella organisationer kan ansöka om att bli godkända som leverantörer. Alla leverantörer som uppfyller de fastställda kraven godkänns. Lagen bygger på att det inte är någon priskonkurrens mellan leverantörerna. Den enskilde ges i stället möjlighet att välja den leverantör som hon eller han uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten. har som tillsynsmyndighet fått i uppdrag att ta fram ett informationsmaterial om LOV med syfte att underlätta tillämpningen för upphandlande myndigheter samt att verka för en enhetlig tillämpning av lagen. träder ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) i kraft, varigenom landstingen blir skyldiga att införa vårdvalssystem som ger allmänheten möjlighet att välja mellan olika vårdgivare i primärvården, ofta vårdcentraler. finns sådana system i några landsting. Det nya vårdvalssystemet gör att reglerna för att välja primärvårdsutförare blir mer enhetliga än . Företag och organisationer får bättre möjligheter att etablera en verksamhet inom primärvård och patienterna får fler vårdgivare att välja mellan. Alla vårdgivare som uppfyller kraven som respektive landsting beslutat om ska ha rätt att etablera sig i primärvården med offentlig ersättning. Landstingen ska tilllämpa LOV vid inrättandet av vårdvalsystem. Grunderna i ersättningssystemet ska vara att pengarna följer patientens val och att privata och offentliga vårdgivare behandlas lika. (se vidare utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 4). Vårdvalssystemets effekter på konkurrensen ska noga utvärderas och har därför i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 uppdrag att följa införandet från konkurrenssynpunkt för att säkerställa att offentliga och privata vårdgivare kan konkurrera på lika villkor. fick i uppdrag att komma med förslag på hur konkurrensen i kan förbättras. I slutrapporten lämnade 59 konkreta förslag till konkurrensförbättrande åtgärder. Förslagen spänner över ett antal viktiga områden såsom hinder för marknadstillträde, konkurrenssnedvridningar, ökad kundrörlighet och förbättrade regelverk och tillsyn. Därtill finns ett antal förslag till åtgärder för en effektivare offentlig upphandling. En sammanställning av hur förslagen har omhändertagits och regeringens arbete med konkurrensförbättrande åtgärder avses att presenteras . trädde ny lagstiftning i kraft som innebär en omreglering av apoteksmarknaden. Målet med omregleringen är att konsumenterna ska få ökad tillgänglighet till läkemedel, bättre service och större tjänsteutbud. nuvarande monopol ersätts av ett system där den som får tillstånd av får driva apotek. Statens ägande av ska successivt minskas genom avyttring. 150 apotek ska föras över till ett nytt statligt bolag och kunna ha enskilda entreprenörer som delägare. Infrastruktur i form av databaser, register med mera som alla öppenvårdsapotek måste ha tillgång till för att fungera, skiljs från och ska skötas av , ett fristående statligt bolag. ser fortsatt till att omstruktureringen av sker transparent, konkurrensneutralt, oberoende och att det sker en marknadsmässig värdering inför en utförsäljning av apotek. ska på regeringens uppdrag följa och analysera utvecklingen på apoteksmarknaden . Uppdraget ska slutrapporteras . I uppdraget ingår att löpande följa och analysera åtgärder som aviseras eller vidtas av aktörer på utbudssidan och som kan ha betydelse för målet att skapa en väl fungerande marknad efter omregleringen. ska uppmärksamma strukturering AB på eventuella konkurrensproblem som verket identifierar. träder ny lagstiftning i kraft som innebär att detaljhandel med vissa receptfria läkemedel ska få bedrivas på andra platser än öppenvårdsapotek. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 princip att de läkemedel som säljs av apoteksombuden också blir möjliga att sälja på andra platser än apotek. Därmed blir en stor del av de mest efterfrågade receptfria läkemedlen tillgängliga i övrig handel. Receptfria nikotinläkemedel ska, precis som , få säljas på andra försäljningsställen än öppenvårdsapotek (se vidare utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 4). upphävdes SJ AB:s ensamrätt att utföra persontrafik på järnväg på kommersiell grund. Det är början på en process som innebär att marknaden för persontrafik på järnväg öppnas för konkurrens. öppnas hela det svenska järnvägsnätet för internationell persontrafik och öppnas marknaden helt för persontrafik på järnväg. Regeringen har låtit utreda lagstiftningen på kollektivtrafikområdet. Utredningen om en ny kollektivtrafiklag lämnade ett delbetänkande (SOU 2009:39) om offentligrättslig lagstiftning . Utredningen är föremål för remiss och bereds inom . Regeringen avser att återkomma till med förslag som kan innebära att fordonsbesiktningsverksamheten kan utsättas för konkurrens från . Regeringen avser också att återkomma till med förslag till ny luftfartslag som bl.a. innebär att lokal flygledningstjänst ska kunna tillhandahållas även av andra organ än . Avsikten är att icke-statliga flygplatser ska kunna upphandla sin lokala flygtrafikledningstjänst på marknaden och därigenom pressa sina kostnader. uppmärksammat att samägandet av kärnkraften innebär nackdelar från konkurrenssynpunkt därför att de tre stora elbolagen tillsammans äger och kontrollerar all kärnkraft i samt att samägandet därför bör upphöra. Regeringen anser att en väl fungerande elmarknad stärker svensk konkurrenskraft och har stor betydelse för prisutvecklingen på elkraft såväl för företag som för hushåll. Regeringen har därför tillsatt två förhandlingsmän som har till uppgift att lämna förslag till lösning avseende samägandet av kärnkraften. På regeringens uppdrag har också utvärderat förordningen (2006:260) om antidiskrimineringsvillkor i upphandlingskontrakt. har föreslagit att för- ordningen upphävs på grund av att en övervägande del av myndigheterna inte fullgör de krav på kontroll och uppföljning av klausulerna som följer av förordningen. Enligt torde tillämpningen av klausulerna därmed inte vara förenliga med EG-rätten. Från regelförenklingssynpunkt anser att utvärderingen talar för att förordningen bör upphävas. Den har varit verkningslös i diskrimineringshänseende och medfört merarbete och kostnader för både upphandlande myndigheter och anbudsgivande företag. För det fall förordningen ska bestå anser att man måste komma tillrätta med myndigheternas underlåtenhet att följa upp villkoren. Regeringen avser att noga följa frågan. Statsstöd i den ekonomiska krisen Reglerna om statligt stöd är en del av EG-rättens konkurrensregler. Målet med konkurrensreglerna är att skapa lika konkurrensvillkor inom den inre marknaden, dvs. inom EES och EU. Den grundläggande statsstödsbestämmelsen är artikel 87.1, vilken stadgar att statligt stöd som snedvrider konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den gemensamma marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Huvudprincipen är att allt offentligt stöd till näringslivet är förbjudet, men det finns ett antal undantag. För att ett stöd ska anses föreligga anges i artikel 87.1 måste stödet uppfylla samtliga fyra grundkriterier: det ska bestå av offentliga medel, det ska vara selektivt eller ekonomiskt gynnande, det ska snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen samt det ska påverka handeln mellan medlems- Statsstödsfrågorna har fått ett ökat fokus med anledning av den finansiella och ekonomiska krisen. Inom ramen för meddelandet En ekonomisk återhämtningsplan för (KOM (2008) 800), den s.k. Barrosoplanen, presenterades gemensamma europeiska insatser för att motverka det försämrade konjunkturläget. I ett meddelande från kommissionen , Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (EUT 2008/C 270/02), fastslogs riktlinjer för stöd till banker i form av bl.a. garantier. lämnade kommissionen till detta ett meddelande avseende statligt stöd till övriga delar av den reala ekonomin Tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (EUT 2009/C 16/01). Regeringen har bedrivit ett omfattande arbete för att motverka krisens effekter. Genom justerade statsstödsregler har de tillgängliga instrumenten i arbetet vidgats, men har detta medfört att kraven på mer omfattande statliga stöd, från bl.a. näringslivet, har ökat. Statliga stödåtgärder kan, under vissa omständigheter, vara effektiva för att rätta till marknadsmisslyckanden och därmed få marknaderna att fungera bättre och öka konkurrenskraften. Ett exempel är statligt stöd till skydd för miljön för att främja miljöinvesteringar samt miljöskatter. Här är huvudsyftet att de statliga stöden avser att stimulera företag till att vidta miljöåtgärder som inte hade vidtagits utan stöd. Stöd kan också ges till forskning, utveckling och innovation. Effektiv konkurrens är ett kännetecken för väl fungerande marknader. Konkurrens sporrar kreativitet, tillvaratar nytänkande och stimulerar kommersialiseringen av nya affärsmöjligheter. Detta leder till ett dynamiskt näringsliv med konkurrenskraftiga företag som har förutsättningar att växa och anställa ny personal vilket leder till att bryta utanförskapet. Ökad konkurrens medför också att köparnas valfrihet ökar och leder till högre kvalitet och lägre priser. bidrar en god konkurrenssituation till ökad produktivitet och till att motverka inflation. Den samhällsekonomiska betydelsen av en effektiv konkurrens illustreras väl av kartellbekämpning och avgöranden. Även om har en stark ekonomi och ett i internationellt perspektiv avreglerat och konkurrenskraftigt näringsliv är prisläget i högt inom många områden i jämförelse med andra länder. En huvudsaklig orsak till detta är en bristande konkurrenssituation, vilket också gör att prisstegringar riskerar att bli mer märkbara och långvariga. Regeringen ser därför behovet av konkurrensförbättrande åtgärder på en rad 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Att ta ett samlat grepp om konkurrensfrågorna är nödvändigt för att förbättra regeringens möjligheter att driva igenom reformer som ger tydliga och långsiktiga resultat för hela samhällsekonomin. Ett arbete pågår därför inom för att omhänderta förslag på bästa sätt. Regeringen avser att närmare presentera de konkurrensförbättrande satsningar som görs inom området. En fortsatt regelreformering och en ökning av den konkurrensutsatta delen av svensk ekonomi är viktigt. Förslagen om LOV och vårdval i primärvården förväntas ha en stor tillväxtpotential på vård- och omsorgsområdet som omsätter i . Omregleringen av apoteksmarknaden förväntas leda till fler apotek och bättre öppettider. Dessutom är syftet att fortsatt skapa prispress på läkemedel. Ett problem som uppmärksammats är att offentlig näringsverksamhet på konkurrensutsatta marknader riskerar att snedvrida konkurrensen och slå ut mer effektiv produktion från privata företag. Detta är en allvarlig konkurrensstörning som regeringens förslag på området avser att komma tillrätta med. Det behövs tydliga regler för när och hur det ska vara tillåtet för statliga aktörer att bedriva näringsverksamhet i konkurrens med privata företag på marknaden. Regeringen avser även att tillsätta en utredning för att se över vissa andra frågor inom konkurrens- och statsstödsområdet. Förslaget om att införa rättsmedel kan förväntas öka regelefterlevnaden på upphandlingsområdet och därmed också öka antalet upphandlingar och den konkurrensutsatta delen av ekonomin. Genom att ge talerätt i mål om marknadsskadeavgift avseende otillåten direktupphandling och resurser för att föra sådan talan avlastas framför allt de små och nystartade företagen. Utan möjlighet att ingripa mot överträdelser med sanktioner blir tillsynen av den offentliga upphandlingen inte effektiv. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.5.5 Ramvillkor för företagande Regeringens övergripande mål med regelförenklingsarbetet är att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Som ett led i detta ingår regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010. 25-procentsmå- let är ett övergripande nettomål och omfattar samtliga statliga regler med såväl nationellt som EG-ursprung. Regelförenkling är ett viktigt medel för att nå regeringens mål om att bryta utanförskapet genom att skapa fler jobb i fler och växande företag.