prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Genom förstärkta möjligheter för att ge små krediter till små och medelstora företag utan krav på medfinansiering har låne- möjligheterna för små företag förbättrats. -har avsatts till ett särskilt program initierat för att främja företagande hos kvinnor. -har avsatts för att främja invandrares företagande. -Reglerna för företagshypotek och förmåns- rätt har ändrats för att göra det lättare för företag att låna pengar. -Skattereduktion för hushållstjänster in- fördes 2007 och infördes skatte- reduktion för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad (ROT-arbeten). har dessa två system för skattereduktion samordnats. -Minskade administrativa bördor, däribland minskat uppgiftslämnande om period- iseringsfonder, slopat krav på bankgaranti vid företagsförsäljningar, ändringar i den s.k. avräkningslagen samt slopat krav på återkommande teknisk kontroll av kassa- register. -Möjligheten till säsongsanställning har åter- införts. - Allmän visstidsanställning har införts. -För att öka tillgången på riskvilligt kapital i tidiga skeden får . -Anstånd med inbetalning av anställdas preliminära skatt och arbetsgivaravgifter infördes tillfälligt . -avsätts för att genomföra en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar samt ett innovations- program för att underlätta ungas entreprenörskap. Mer lönsamt att driva och utveckla företag - Bolagsskatten har sänkts från . -Expansionsfondsskatten för enskilda näringsidkare har sänkts från . -Socialavgifterna har sänkts med en procentenhet. -Kostnaderna för anställning av vissa grupper har sänkts. -Medfinansieringen i sjukförsäkringen har slopats. -3:12-reglerna för fåmansföretag har för- ändrats så att utrymmet för kapital- beskattad inkomst som baseras på löne- summan utvidgats och det s.k. schablon- beloppet har höjts. -Redovisningsperioden för momsinbetal- ningar för små företag förlängs. -tillförs för forskning och utveckling hos mindre företag. -En särskild satsning på miljöteknik mot- svarande har initierats. -Slopande av den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster. -Avskrivningsreglerna för inventarier av mindre värde har gjorts mer generösa. -På fastighetsområdet har det genomförts en skattelättnad inom mervärdesskattens ram genom att den lönegräns som styr när tjänster ska uttagsbeskattas höjts. -För att underlätta forskning och utveckling i främst små och medelstora företag har anslagen till industriforskningsinstituten ökat med . -En handlingsplan för kulturella och kreativa näringar genomförs. -satsas på att marknadsföra som turistland, vilket inte minst gynnar de många småföretag. -avsätts för att främja entreprenörskap i vården och omsorgen, bland annat införs ett Nationellt Välfärdsutvecklingsråd. -För att stärka det svenska jordbruket och anslutande näringar aviserades budgetproposition att jordbruksnäringen tillförs inom ramen för ett konkurrenskraftpaket. Detta uppnås bl.a. genom att ta bort ett antal register- och kontrollavgifter. -tillförs för att marknadsföra som det nya matlandet och till insatser för maten i den offentliga sektorn. -Handelsgödselskatten avskaffas . Avskaffandet väntas bidra till att stärka det svenska jordbrukets konkurrens- kraft. Bättre ramvillkor för företagande -För att stärka tryggheten för företagare föreslår regeringen ett antal förbättringar inom trygghetssystemen. Syftet är att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i regelverken samt öka valfriheten för företagarna inom sjuk- och föräldra- försäkringsområdet samt inom arbets- marknadsområdet. -Ny, skärpt konkurrenslag har införts. -har erhållit ökade medel för insatser för att förbättra möjligheterna hos små företag att få tillgång till offentlig upphandling samt säkra verkets arbete med konkurrensfrågor. -Reglerna för offentlig upphandling har förbättrats och åtgärder för att främja en bättre upphandling har genomförts. -Insatser har vidtagits för att öka mång- falden inom vård- och omsorgssektorerna. Vidare har en lag om valfrihet införts liksom vårdval inom primärvården. -Apoteksmarknaden reformeras och möjlig- heter för flera aktörer att driva apotek öppnas. -Järnvägstrafiken öppnas för konkurrens. -En översyn genomförs av den samlade konkurslagstiftningen. -De administrativa bördorna från statligt regelverk ska minska . -Satsning på entreprenörskapsutbildning inom högskolan. -Regeringens forsknings- och innovations- proposition omfattar perioden 20092012 och innebär en nivåökning om 5 miljarder för anslagen 2012. Anslagen till universitet och högskolor, till forskningsråden (, Formas, FAS) och till ökas. Strategiska satsningar görs för forskning inom ett antal viktiga områden. Den största delen tillförs universitet och högskolor. Satsningar görs på forskningens infrastruktur. Industri- forskningsinstituten stärks och kommersi- aliseringen av forskningsresultat ökas. Den s.k. högskolemomsen slopas. -Den nationella planen för transportinfra- struktur och definitiva regionala planer för transportinfrastruktur ska fastställas. Det årliga resurstillskottet för infrastruktur- åtgärder uppgår till . -Ett nytt och en Trafikanalys- myndighet ska bildas. , och avvecklas. -Verksamheten vid har överförts till och verksam- heterna vid och Projektering till . verksamhet ska överföras till ett eller flera av staten helägda bolag. 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget 1.godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som reger- ingen föreslår (avsnitt 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till , och (avsnitt 4.6), 3.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till (avsnitt 4.6), 4.godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 7.3.1 och bilaga 1avsnitt 2), 5.beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad regeringen föreslår (avsnitt 8.1.1 tabell 8.2), 6.godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 8.1.1 tabell 8.2), 7.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten (avsnitt 8.1.1 tabell 8.2), 8.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budget- arbete (avsnitt 8.1.2 tabell 8.3), 9.godkänner beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter , 2011 och 2012 (avsnitt 8.5), 10.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning (avsnitt 9.1), 11.godkänner beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning i (avsnitt 9.1 tabell 9.1), 12.godkänner beräkningen av den kassa- mässiga korrigeringen (avsnitt 9.1 tabell 9.1), 13.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för invester- ingar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 32 (avsnitt 11.1.1), 14.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas ränte- konton i intill ett belopp av 19 (avsnitt 11.1.2), 15.bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av (avsnitt 11.1.3), 16.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om stats- budgeten, besluta att ett ramanslag, med undantag för anslag anvisade för förvalt- ningsändamål, får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas samt om över- skridandet ryms inom utgiftstaket för staten (avsnitt 11.4), 17.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1994:1920) om allmän löneavgift (avsnitt 3.1 och 7.2.2.3), 18.antar regeringens förslag till lag om ändring isocialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.2 och 7.2.2.3). Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift ska ha följande lydelse. Allmän löneavgift tas ut med 7,49 Allmän löneavgift tas ut med 6,03 procent av underlaget och tillfaller procent av underlaget och tillfaller För dem som vid årets ingång inte har fyllt tas löneavgiften ut med en fjärdedel av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den nya bestämmelsen tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut efter . 3.Den nya bestämmelsen tillämpas också på inkomst enligt 2 § som upp- bärs efter . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 1 Senaste lydelse 2008:1267. 3.2Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) ska ha följande lydelse. Arbetsgivaravgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av Arbetsgivaravgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av Egenavgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av 1Senaste lydelse 2008:1269. 2Senaste lydelse 2008:1269. Egenavgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 2 kap. 26 § i sin nya lydelse tillämpas på ersättning som betalas ut efter . 3.Bestämmelsen i 3 kap. 13 § i sin nya lydelse tillämpas på inkomst som uppbärs efter . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst som svarar mot förhållandet beskattningsåret som infaller under Budgetpolitiska mål, reformutrymme och förslag till utgiftstak 4 Budgetpolitiska mål, reformutrymme och förslag till utgiftstak Utgiftstaket för staten har klarats samtliga år sedan det infördes . En sammantagen bedömning av de tre indikatorer regeringen använder för att utvärdera överskottsmålet visar att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn var något högre än målsatt . Det finansiella sparandet bedöms ligga under överskottsmålet , om det inte återigen visar sig att det finansiella sparandet underskattas när konjunkturen vänder upp. Ett temporärt underskridande är dock motiverat med hänsyn till konjunkturläget. När konjunkturen förbättras finns ett behov av en stramare finanspolitik, om inte det offentliga sparandet utvecklas starkare än väntat. Utgiftstaket föreslås uppgå till , vilket med hänsyn taget till tekniska justeringar är lägre än den bedömda nivån ekonomiska vårproposition. Även om resultatet för kommunsektorn som helhet var positivt så torde kravet på god ekonomisk hushållning inte ha uppfyllts. förväntas kommunernas finanser försvagas ytterligare för att därefter åter stärkas något. I detta avsnitt görs en uppföljning av finanspoli- tikens inriktning och en analys av utrymmet för reformer eller behovet av besparingar. Den förda finanspolitiken ska ligga i linje med de kriterier som fastställdes ekonomiska vårpro- position för vad som är en väl avvägd finanspoli- tik. Vidare görs en uppföljning av utgiftstaket för staten och ett förslag till utgiftstak lämnas . Avsnittet avslutas med en uppföljning av det kommunala balanskravet och kravet på god ekonomisk hushållning i kommunsektorn. 4.1Kriterier för en väl avvägd finanspolitik Målet för den ekonomiska politiken är att bidra till en så hög välfärd som möjligt som välfärden ska komma alla till del. Finanspolitiken ska bidra till stabilitet, ett effektivt resursutnytt- jande och till en rättvis fördelning av välfärden. Finanspolitiken bidrar till stabilitet genom att vara långsiktigt hållbar. Offentliga åtaganden måste kunna finansieras på lång sikt utan att den offentliga skulden ökar på ett ohållbart sätt, även när hänsyn tas till den demografiska utveck- lingen, trender på arbetsmarknaden, globalise- ring, m.m. Ett ifrågasättande av finanspolitikens hållbarhet är förknippat med allvarliga risker och betydande kostnader för en liten öppen ekonomi som . En finanspolitik som inte är lång- siktigt hållbar leder till en offentlig skuldupp- byggnad och ökar risken för att fokus måste flyttas från åtgärder som bidrar till tillväxt, väl- färd och sysselsättning till skuldsanering. svenska erfarenheterna är ett tydligt exempel på en framtvingad skuld- sanering. En ogynnsam makroekonomisk ut- veckling till följd av en svag finanspolitik drabbar främst svaga grupper i samhället, vilket strider mot regeringens fördelningspolitiska ambitioner. Finanspolitiken bidrar även till stabilitet när den utformas på ett sådant sätt att den inte för- stärker konjunktursvängningarna. Stora kon- junktursvängningar kan påverka arbetskraftsut- budet och kapitalstocken på ett negativt sätt , vilket är mycket kostsamt för samhällsekonomin. Erfarenheten visar däremot att finanspolitiken inte bör användas för att fin- justera efterfrågan i ekonomin vid normala kon- junkturvariationer. har huvudansva- ret för stabiliseringspolitiken. Finanspolitiken ska dock tillåta att skatteinkomster och utgifter varierar över konjunkturen (de så kallade auto- matiska stabilisatorerna). Därutöver bör det finnas ett finanspolitiskt handlingsutrymme för att i krislägen stötta penningpolitiken. en tillräckligt stor kvarvarande budgeterings- marginal under utgiftstaket. I bedömningen av reformutrymmet eller besparingsbehovet ska vidare det ekonomiska läget beaktas. Finanspo- litiken ska vara väl avvägd givet konjunkturläget och inte försvåra arbete med att värna prisstabilitet. Det är således förenligt med ramverkets syfte att det offentliga sparandet temporärt sjunker under överskottsmålet vid kraftiga konjunkturavmattningar som den nu rådande. Utrymmet för finanspolitiska åtgärder beror därtill på åtgärdens utformning. Strukturellt rik- tiga reformer som förbättrar ekonomins funk- tionssätt och ökar produktionskapaciteten gör att reformutrymmet blir större. Slutligen bör en ansvarsfullt utformad finanspolitik och bedöm- ning av reformutrymmet eller besparingsbehovet ta hänsyn till riskbilden i den ekonomiska ut- vecklingen och osäkerheten i såväl prognoser som i bedömningen av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Det finanspolitiska ramverket är en grund för en ansvarsfull finanspolitik Erfarenheten visar att ett trovärdigt finanspoli- tiskt ramverk med tydliga mål och restriktioner starkt bidrar till en väl utformad finanspolitik. En stramare budgetprocess, införandet av ett överskottsmål för den offentliga sektorn, ett ut- giftstak för staten och ett kommunalt balanskrav har varit avgörande för att öka trovärdigheten för den ekonomiska politiken i . Det fi- nanspolitiska ramverket syftar både till långsiktig hållbarhet och till att finanspolitiken inte ska utformas så att den riskerar att bli kortsiktigt de- stabiliserande. syftar också till att som EU-medlem ska efterleva Stabili- tets- och tillväxtpaktens regler.15 för finanspolitiken är fundamentet för att fastställa storleken på ett reformutrymme eller besparingsbehov. Med utgångspunkt i ram- verket stäms reformutrymmet eller besparings- behovet av mot ett antal hållpunkter. En väl av- vägd finanspolitik ska säkerställa att överskotts- målet och att utgiftstaket för staten inte överskrids. Hänsyn ska även tas till behovet av 15 Se avsnitt 4 i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) för en mer utförlig beskrivning av det finanspolitiska ramverket. Principer för avstämning mot överskottsmålet Det är viktigt att det finns klara principer för hur överskottsmålet följs upp. Överskottsmålet är preciserat som att den offentliga sektorns finan- siella sparande ska motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Att målet är formulerat som ett genomsnitt i stället för ett årligt krav på av BNP är motiverat av stabiliseringspolitiska skäl. Om målet om 1 pro- cents sparande skulle gälla för varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunkturen försvagas för att säkerställa att det årliga målet uppnås. Politiken skulle därmed bli procyklisk. Den skulle förstärka konjunktur- svängningarna och de automatiska stabilisato- rerna skulle inte tillåtas verka fritt. Det finns så- ledes goda skäl att formulera ett överskottsmål för det finansiella sparandet som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Genomsnittsformuleringen gör det svårare att löpande följa upp att finanspolitiken ligger i linje med målet. Eftersom det inte med säkerhet går att fastställa vare sig längden på en konjunkturcykel eller resursutnyttjandet (mätt med BNP-gapet) följs överskottsmålet upp med tre olika indikatorer som kompletterar varandra. Arbetet med översynen av det finanspolitiska ramverket När regeringen tillträdde aviserade den en över- syn av det finanspolitiska ramverket i budget- propositionen . ekonomiska vårproposition bedömde regeringen att det finanspolitiska ramverket hade tjänat ekonomi väl, men att det fanns skäl som talade för att det borde förstärkas i olika avseenden för att säkerställa långsiktigt hållbara offentliga finanser. I samma proposition redovisade reger- ingen sin syn på vilka principiella överväganden som skulle ligga till grund för denna översyn. Ledstjärnor skulle vara ökad transparens (öp- penhet och tydlighet) och förbättrad möjlighet till extern uppföljning och utvärdering. Reger- ingen bedömde att det särskilt fanns skäl att klargöra motiven bakom överskottsmålet och hur det följs upp. När det gäller utgiftstaket be- dömde regeringen att det är viktigt att ett ut- giftstak alltid fastställs för det tredje tillkom- mande budgetåret och att principerna för hur utgiftstaket fastställs tydliggörs. Som ett led i arbetet med att öka transparen- sen i finanspolitiken och förbättra möjligheten till extern uppföljning och utvärdering inrättade regeringen . Rådet har fått i uppgift att utvärdera om de finanspolitiska målen uppnås, och lämnar sina synpunkter i en årlig rapport. I nära anslutning till att rapporten presenteras anordnas en offentlig utfrågning i finansutskottet där finansministern kommente- rar rådets synpunkter och svarar på frågor från utskottets ledamöter. För att ytterligare förbättra transparensen och möjligheten till uppföljning och utvärdering har regeringen arbetat med att gradvis förbättra redovisningen av finanspolitiken. eko- nomiska vårproposition förtydligade regeringen hur ett reformutrymme eller besparingsbehov fastställs med utgångspunkt från det finanspoli- tiska ramverket. I samma proposition förtydli- gade regeringen även sin syn på stabiliserings- politikens rollfördelning. Regeringen har därtill stegvis förbättrat redovisningen av effektberäk- ningar av nya reformer och redovisningen av hur bedömningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet görs. Detta arbete fortgår. Som ett led i arbetet med att förstärka det fi- nanspolitiska ramverket har en intern arbets- grupp tillsatts på som har fått i uppgift att se över överskottsmålet och ut- giftstaket. En första avrapportering har skett i departementspromemorian Stärkt finanspolitiskt ramverk översyn av budgetlagens bestämmel- ser om utgiftstak (Ds 2009:10). Förslagen i promemorian har legat till grund för regeringens proposition Obligatoriskt utgiftstak (prop. 2009/10:5) som lämnas i anslutning till budget- propositionen . I propositionen om ob- ligatoriskt utgiftstak föreslår regeringen bland annat att användningen av utgiftstak för staten görs obligatoriskt genom en ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (se vidare för- djupningsrutan i avsnitt 4.3). Regeringen har även mot bakgrund av bland annat det pågående arbetet med en reformerad regeringsform tillsatt en utredning om översyn av lagen om statsbud- geten (dir. 2009:55). Utredningen inledde sitt arbete och uppdraget ska redovisas senast (se även avsnitt 4.3). Resultatet av den ovannämnda översynen av överskottsmålet och utgiftstaket avses att pre- senteras före utgången av . Då målet är formulerat i termer av faktiskt finan- siellt sparande är en naturlig utgångspunkt att finanspolitiken stäms av mot det faktiska finan- siella sparandet. En nackdel med detta tillväga- gångssätt är att konjunkturläget inte beaktas. Om exempelvis resursutnyttjandet är högt kommer det faktiska finansiella sparandet att överskatta reformutrymmet eftersom det finan- siella sparandet skulle vara lägre vid ett normalt resursutnyttjande. Det går med andra ord inte att använda temporärt höga överskott under ekonomiskt goda år för att finansiera per- manent högre utgifter eller sänkta skatter. På samma sätt skulle det genomsnittliga sparandet bli för högt om den målsatta nivån för sparandet uppnås även under utpräglade lågkonjunkturår. Det betyder att konjunkturläget måste beaktas när överskottsmålet utvärderas och storleken på ett reformutrymme eller besparingsbehov be- döms. De tre olika indikatorer regeringen använder för att följa upp överskottsmålet är: 1) det ge- nomsnittliga finansiella sparandet (det år då överskottsmålet infördes), 2) ett 7-årigt centrerat glidande medelvärde och 3) strukturellt sparande. Det genomsnittliga sparandet är det genomsnittliga finansiella sparandet till och med det år indikatorn beräknas för. omfattar denna indikator således det genomsnittliga sparandet . Det 7-åriga glidande medelvärdet för ett visst angivet år omfattar det finansiella spa- randet (justerat för större engångseffekter) det angivna året, de tre utfallsåren före det angivna året, samt de tre åren efter det angivna året. Det 7-åriga glidande medelvärdet omfattar följaktligen sparandet . In- dikatorn omfattar perioden 20062012, och så vidare. Att regeringen har valt att använda ett genomsnitt för just beror på att indika- torn beräknad för innevarande budgetår då om- fattar de tre prognosåren i budgeten och även för vilket ett utgiftstak fastställts. Valet av antalet år i genomsnittsberäkningen är således inte bestämt utifrån längden på en kon- junkturcykel, eftersom längden på konjunktur- cykler varierar. En fördel med det genomsnittliga sparandet och 7-årsindikatorn är att de är enkla att beräkna och att de är transparenta. De beak- tar även i viss utsträckning konjunkturläget ef- tersom de är beräknade utifrån sparandet . I synnerhet för 7-års indikatorn finns det dock en risk att beräkningen kommer att omfatta fler högkonjunkturår eller lågkonjunk- turår vilket innebär att indikatorn felbedömer reformutrymmet eller besparingsbehovet. För att värdera genomsnittindikatorerna på ett kor- rekt sätt bör således hänsyn tas till konjunktur- läget även i bedömningen av dessa. Om det 7- åriga glidande medelvärdet för det finansiella sparandet ligger nära ett, som det 7- åriga glidande medelvärdet för BNP-gapet ligger nära noll, ligger finanspolitiken normalt i linje med överskottsmålet. Ett problem vid bedömningen av hur kon- junkturen påverkar sparandet i den offentliga sektorn är möjligheten att konjunkturcyklerna inte är symmetriska. Den nuvarande globala konjunkturavmattningen leder exempelvis till negativa BNP-gap som är mycket stora i histo- risk jämförelse (se tabell 4.1). Det är mycket osannolikt att dessa kraftigt negativa gap kom- mer att motsvaras av lika stora positiva gap när konjunkturen åter vänder uppåt. Om BNP- gapen inte är noll i genomsnitt över en kon- junkturcykel kan genomsnittsindikatorerna inte justeras för BNP-gapen fullt ut. Vid bedöm- ningen av det potentiella reformutrymmets eller besparingsbehovets storlek bör således vikt även läggas vid de ojusterade indikatorvärdena. Erfarenheten från efter millen- nieskiftet visar att de offentliga finanserna kan försämras snabbt när tillväxten försvagas. minskade det finansiella sparandet från 3,7 till -1,av BNP (se tabell 4.1).