prop · GX0380 · 2009-12-15 00:00:00 — Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. 22 § Ett förslag till lag enligt 20 § ska, om det inte avslås av , på yrkande av lägst tio av dess ledamöter vila från det att det första utskottsyttrandet över förslaget anmäldes i kammare. får dock anta förslaget direkt, om minst fem sjätte- delar av de röstande enas om beslutet. Första stycket gäller inte förslag till lag om fortsatt giltighet i högst av lag. Det gäller inte heller förslag till lag som enbart rör 1.förbud att röja sådant som någon har fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt och vars hemlighållande är nödvändigt med hänsyn till något av de intressen som anges i 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen, 2.husrannsakan eller liknande intrång, eller 3.frihetsstraff som påföljd för viss gärning. prövar för del om första stycket är tillämpligt i fråga om ett visst lagförslag. 23 § Yttrandefriheten och informationsfriheten får begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskildas anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas. I övrigt får begränsningar av yttrandefriheten och informationsfriheten göras endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. Vid bedömandet av vilka begränsningar som får göras med stöd av första stycket ska särskilt beaktas vikten av vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet i politiska, religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter. Att meddela föreskrifter som utan avseende på yttrandens innehåll närmare reglerar ett visst sätt att sprida eller ta emot yttranden anses inte som en begränsning av yttrandefriheten och informationsfriheten. 24 § Mötesfriheten och demonstrationsfriheten får begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller demonstrationen eller till trafiken. I övrigt får dessa friheter begränsas endast av hänsyn till rikets säkerhet eller för att motverka farsot. Föreningsfriheten får begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur eller innebär för- följelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. 25 § För andra än svenska medborgare här i riket får särskilda begräns- ningar göras genom lag i fråga om följande fri- och rättigheter: 1.yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstra- tionsfriheten, föreningsfriheten och religionsfriheten (1 § första stycket), 2.skyddet mot tvång att ge till känna åskådning (2 § första meningen), 3.skyddet mot kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång, mot intrång i förtroliga försändelser och meddelanden samt i övrigt mot in- trång som innebär övervakning och kartläggning av den enskildes personliga förhållanden (6 §), 4.skyddet mot frihetsberövande (8 § första meningen), 5.rätten till domstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott eller misstanke om brott (9 § andra och tredje styckena), 6.offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen), 7.författares, konstnärers och fotografers rätt till sina verk (16 §), 8. rätten att driva näring eller utöva yrke (17 §), 9. skyddet för forskningens frihet (18 § andra stycket), och 10. skyddet mot ingrepp på grund av åskådning (21 § tredje meningen). På sådana föreskrifter om särskilda begränsningar som avses i första stycket ska 22 § första stycket, andra stycket första meningen samt tredje 1 § utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. 2 § består av en kammare med 349 ledamöter. För ledamöterna ska det finnas ersättare. 3 § Ordinarie val till hålls . 4 § Rösträtt vid val till har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt . Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av eller ersättare för ledamot. Frågan om någon har rösträtt avgörs på grundval av en före valet upp- rättad röstlängd. 5 § För val till är riket indelat i valkretsar. 6 § Av mandaten i är 310 fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigade i varje val- krets och antalet röstberättigade i hela riket. Fördelningen fastställs i sänder. 7 § Mandaten fördelas mellan partier. Endast partier som har fått av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Ett parti som har fått färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i en valkrets där partiet har fått av rösterna. 8 § De fasta valkretsmandaten fördelas på varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, att fördelningen av alla mandat i , med undantag av de fasta valkretsmandat som har tillfallit ett parti med av rösterna, blir propor- tionell mot de i fördelningen deltagande partiernas röstetal i hela riket. Har ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten fått flera mandat än som motsvarar den proportionella representationen i för partiet, bortses vid fördelningen av utjämningsmandaten från partiet och de fasta valkretsmandat som det har fått. Sedan utjämningsmandaten har fördelats mellan partierna, tillförs de valkretsar. Vid mandatfördelningen mellan partierna används uddatalsmetoden med första divisorn jämkad till 1,4. 9 § För varje mandat som ett parti har fått utses en riksdagsledamot samt ersättare för honom eller henne. 10 § Varje val gäller för tiden från det att den nyvalda har samlats till dess den närmast därefter valda samlas. Den nyvalda samlas efter valdagen, dock tidigast på den fjärde dagen efter det att valresultatet har kungjorts. 11 § Regeringen får besluta om extra val till mellan ordinarie val. Extra val ska hållas efter beslutet. Efter val till får regeringen inte besluta om extra val förrän har gått från den nyvalda första sammanträde. Regeringen får inte heller besluta om extra val då dess ledamöter, efter det att samtliga har entledigats, uppehåller sina befatt- ningar till dess en ny regering ska tillträda. Bestämmelser om extra val i visst fall finns i 6 kap. 5 §. 12 § till får överklagas hos en av utsedd valprövningsnämnd. Nämndens beslut får inte överklagas. Den som har valts till riksdagsledamot utövar sitt uppdrag även om valet har överklagats. Ändras valet, intar en ny ledamot sin plats så snart ändringen har kungjorts. Det gäller också för ersättare. består av en ordförande, som ska vara eller ha varit ordinarie domare och som inte får tillhöra , och sex andra ledamöter. Ledamöterna väljs efter varje ordinarie val, så snart valet har vunnit laga kraft, för tiden till dess nytt val till nämnden har ägt rum. Ordföranden väljs särskilt. 13 § Ytterligare bestämmelser i de ämnen som anges i 1 § tredje stycket och 312 §§ samt om utseende av ersättare för riksdagsledamöterna meddelas i riksdagsordningen eller annan lag. hålles i , om icke eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet eller frihet. utser inom sig för varje valperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. hålls i , om inte eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet eller frihet. väljer inom sig för varje valperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. Regeringen och varje riksdags- ledamot får i enlighet med vad som närmare angives i riksdags- ordningen väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om ej annat är bestämt i denna regeringsform. väljer inom sig ut- skott, däribland ett konstitutions- utskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Ärende som väckes av regeringen eller riksdagsledamot beredes före avgörandet av utskott, om ej annat är bestämt i denna regeringsform. väljer inom sig ut- skott, däribland ett konstitutions- utskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Rätten att väcka förslag Regeringen och varje riksdags- ledamot får, i enlighet med bestämmelser i riksdagsordningen, väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om inte annat anges i denna regeringsform. Ett ärende som har väckts av regeringen eller en riksdagsleda- mot bereds av ett utskott innan det avgörs, om inte annat anges i denna regeringsform. När ärende skall avgöras i När ett ärende ska avgöras i kammaren, får varje riksdags- kammaren, får varje riksdags- ledamot och varje statsråd yttra sig ledamot och varje statsråd yttra sig i enlighet med vad som närmare i enlighet med de närmare Bestämmelser om jäv finns i riks- också bestämmelser om jäv. gäller som beslut den gäller som beslut den mening varom mer än hälften av mening som mer än hälften av de de röstande förenar sig, om ej röstande enas om, om inte något annat särskilt angives i denna annat anges i denna regeringsform eller, när det gäller frågor som hör frågor som hör till förfarandet i till förfarandet i , i andet vid lika röstetal finns andet vid lika röstetal meddelas i bestämmelser i riksdagsordningen. Varje utskott följer upp och ut- värderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. Sammanträden i kammaren är offentliga. Ett sammanträde får dock hållas inom stängda dörrar enligt bestämmelser i riksdagsordningen. får fullgöra uppdrag som ledamot får fullgöra uppdrag som ledamot utan hinder av tjänsteuppgift eller utan att hindras av tjänsteuppgift annan sådan förpliktelse som åligger honom. Riksdagsledamot eller ersättare får icke lämna sitt uppdrag utan medgivande. När det finns anledning till det, skall självmant pröva om ledamot eller ersättare är behörig enligt 3 kap. 10 §. Den som förklaras obehörig är därmed skild från sitt uppdrag. Ledamot eller ersättare får i annat fall än som avses i andra stycket skiljas från uppdraget en- dast om han genom brott har visat sig uppenbarligen olämplig för uppdraget. Beslut härom fattas av domstol. Ingen får väcka talan mot den som utövar eller har utövat upp- drag som riksdagsledamot eller beröva honom friheten eller hindra honom att resa inom riket på grund av hans yttranden eller gärningar under utövandet av uppdraget, utan att har medgivit det genom beslut om vilket minst fem sjättedelar av de röstande har förenat sig. Misstänkes riksdagsledamot för brott i annat fall, skall bestämmel- ser i lag om gripande, anhållande eller häktning tillämpas endast om han erkänner brottet eller har tagits på bar gärning eller fråga är om brott för vilket ej är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Under tid då riksdagsledamot är eller annan sådan skyldighet. En riksdagsledamot eller en er- sättare får inte lämna sitt uppdrag utan att har medgett det. När det finns anledning till det, ska själv- mant pröva om en ledamot eller en ersättare är behörig enligt 3 kap. 4 § andra stycket. Den som förkla- ras obehörig är därmed skild från sitt uppdrag. En ledamot eller en ersättare får i annat fall skiljas från uppdraget endast om han eller hon genom brott har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget. Beslut om detta fattas av domstol. Talan får inte väckas mot den som utövar eller har utövat uppdrag som riksdagsledamot på grund av hans eller hennes yttranden eller gärningar under utövandet av uppdraget, utan att har medgett det genom ett beslut som minst fem sjättedelar av de röstande har enats om. Utan ett sådant medgivande får en sådan person inte heller berövas friheten eller hindras från att resa inom riket på grund av yttranden eller gärningar under utövandet av uppdraget. Misstänks en riksdagsledamot för brott i annat fall, ska bestäm- melser i lag om gripande, anhållande eller häktning tillämpas endast om han eller hon erkänner brottet eller har tagits på bar gärning eller om det är fråga om ett brott för vilket det inte är före- skrivet lindrigare straff än fängelse . talman eller tillhör regeringen utövas hans uppdrag som riksdagsledamot av ersättare. kan i riksdagsord- ningen föreskriva att ersättare skall träda i riksdagsledamots ställe när denne är ledig. Bestämmelserna i 6 § och 8 § första stycket om skydd för ut- övandet av uppdrag som riks- dagsledamot gäller även tal- mannen och hans uppdrag. För ersättare som utövar upp- drag som riksdagsledamot gäller bestämmelserna om ledamot. ledamot är talman eller Prop. 2009/10:80 tillhör regeringen utövas hans eller hennes uppdrag som riksdags- ledamot av en ersättare. kan i riksdagsordningen föreskriva att en ersättare ska träda i en riksdagsledamots ställe när han eller hon är ledig. Bestämmelserna i 10 § och 12 § första stycket gäller även för tal- mannen och hans eller hennes uppdrag. För en ersättare som utövar upp- drag som riksdagsledamot gäller bestämmelserna om ledamot. Av 1 kap. 5 § framgår att konungen eller drottning som enligt successionsordningen inne- har tron är rikets stats- chef. Som statschef får endast den tjänstgöra som är svensk medbor- gare och har fyllt . Han får icke vara statsråd eller utöva uppdrag såsom talman eller riksdagsledamot. Statschefen skall samråda med statsministern, innan han reser utrikes. Som statschef får endast den tjänstgöra som är svensk medbor- gare och har fyllt . Han eller hon får inte vara statsråd eller utöva uppdrag som talman eller riksdagsledamot. Statschefen hålles av stats- ministern underrättad om rikets angelägenheter. När så erfordras sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförande- skap. Statschefen ska hållas under- rättad om rikets angelägenheter av statsministern. När det behövs sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförande- skap. Innan statschefen reser utom- lands ska han eller hon samråda med statsministern. Är konungen av sjukdom, utrikes resa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligt gällande tronföljd medlem av konungahuset, som ej är hind- rad, för att såsom tillfällig riks- föreståndare fullgöra statschefens uppgifter. Utslocknar konungahuset, utser en riksföreståndare att fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. utser en vice riksföreståndare. Detsamma gäller, om konungen dör eller avgår och tronföljaren ännu ej har fyllt . Har konungen under sex måna- der utan avbrott varit hindrad att fullgöra sina uppgifter eller underlåtit att fullgöra dem, skall regeringen anmäla det till riks- dagen. bestämmer, om konungen skall anses ha avgått. som är statschef är förhindrad att av konungahuset, som inte är förhindrad, för att som tillfällig riksföreståndare fullgöra stats- chefens uppgifter. Om konungahuset utslocknar väljer en riksförestån- dare som ska fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. väljer en vice riksföre- ståndare. Detsamma gäller om konungen eller drottning som är statschef dör eller avgår och tronföljaren ännu inte har fyllt . Om konungen eller drottning som är statschef av inte har fullgjort eller kunnat fullgöra sina uppgifter, ska regeringen anmäla det till riks- dagen. beslutar om konungen eller drottningen ska anses ha avgått. kan utse någon att efter regeringens förordnande tjänstgöra som tillfällig riksföre- ståndare när ingen med behörighet enligt 3 eller 4 § kan tjänstgöra. Talmannen eller, vid förfall för honom, vice talman tjänstgör efter regeringens förordnande som tillfällig riksföreståndare, när ingen annan behörig kan tjänst- göra. Konungen kan ej åtalas för sina gärningar. Riksföreståndare kan ej åtalas för sina gärningar som stats- chef. kan välja någon att tjänstgöra som tillfällig riksföre- ståndare när ingen med behörighet enligt 4 eller 5 § kan tjänstgöra. Talmannen eller, om han eller hon har förhinder, vice talman tjänstgör efter regeringens förord- nande som tillfällig riksförestån- dare, när ingen annan behörig kan är statschef kan inte åtalas för sina inte åtalas för sina gärningar som Regeringen består av statsministern och övriga statsråd. Statsministern utses i den ord- ning som angives i 24 §§. bestämmelserna i 46 §§. ministern tillsätter övriga statsråd. ministern tillsätter övriga statsråd. Endast den får vara statsråd som är svensk medborgare . Statsråd får icke utöva allmän eller enskild tjänst. Han får ej heller inneha uppdrag eller utöva verksamhet som kan rubba förtro- endet för honom. Statsråden ska vara svenska medborgare. Ett statsråd får inte inneha någon anställning. Han eller hon får inte heller inneha något upp- drag eller utöva någon verksamhet som kan rubba förtroendet för honom eller henne. En nyvald riksdag ska senast efter det att den samlats genom omröstning pröva frågan om statsministern har tillräckligt stöd i . Om mer än hälften av ledamöter röstar nej på denna fråga, ska statsministern entledigas. Omröstningen ska inte hållas om statsministern redan har entle- digats. När statsminister skall utses, kallar talmannen företrädare för varje partigrupp inom till samråd. Talmannen överlägger med vice talmännen och avgiver sedan förslag till . skall senast på fjärde När en statsminister ska utses, med vice talmännen och lämnar sedan förslag till . dagen härefter, utan beredning i Röstar mer än hälften mer än hälften av av ledamöter mot för- ledamöter röstar mot förslaget, är slaget, är det förkastat. I annat fall är det är det godkänt. förslag, förfares på nytt enligt 2 §. förslag, ska förfarandet enligt 4 § Har fyra gånger förkas- tat talmannens förslag, skall för- gånger förkastat talmannens för- farandet för utseende av stats- slag, ska förfarandet avbrytas och minister avbrytas och återupp- återupptas först sedan val till tagas först sedan val till Om ej ordinarie val ordinarie val ändå ska hållas inom ändå skall hållas inom tre måna- , ska extra val hållas der, skall extra val förrättas inom När har godkänt för- När har godkänt ett slag om ny statsminister, anmäler förslag om ny statsminister, ska denne så snart det kan ske de av han eller hon så snart det kan ske anmäla de övriga statsråden för skifte rum vid en särskild konselj skifte rum vid en särskild konselj inför statschefen eller, vid förfall inför statschefen eller, om stats- för denne, inför talmannen. chefen har förhinder, inför tal- mannen kallas alltid till konseljen. kallas till konseljen. Talmannen utfärdar förordnande för statsministern på vägnar. Förklarar att stats- ministern eller annat statsråd icke åtnjuter förtroende, skall talmannen entlediga stats- rådet. Kan regeringen förordna om extra val till , skall dock beslut om entledigande ej medde- las om regeringen inom från misstroendeförklaringen för- ordnar om extra val. ministern eller något annat statsråd inte har förtroende, ska talmannen entlediga statsrådet. regeringen kan besluta om extra val till och gör det inom en vecka från misstroendeför- klaringen, ska något entledigande dock inte ske. I 3 § finns bestämmelser om Statsråd skall entledigas om han begär det, statsministern av tal- mannen och annat statsråd av statsministern. Statsministern får även i annat fall entlediga annat statsråd. Om statsministern entledigas eller dör, skall talmannen entle- diga övriga statsråd. med anledning av en statsminis- Prop. 2009/10:80 teromröstning efter val. Ett statsråd ska entledigas om han eller hon begär det, stats- ministern av talmannen och ett annat statsråd av statsministern. Statsministern får även i andra fall entlediga statsråd. Om statsministern entledigas eller dör, ska talmannen entlediga de övriga statsråden. 7 kap. 8 § Statsministern kan utse ett av de övriga statsråden att i egenskap av ställföreträdare vid förfall för statsministern fullgöra hans upp- gifter. Har statsministern ej utsett ställföreträdare eller har också denne förfall, övertages stats- ministerns uppgifter i stället av det av de tjänstgörande statsråden som har varit statsråd längst tid. Om två eller flera har varit statsråd , har den äldste av dem före- träde. Statsministern kan bland de övriga statsråden utse någon att i egenskap av ställföreträdare vid förhinder för statsministern full- göra hans eller hennes uppgifter. Har någon ställföreträdare inte utsetts eller har också ställföre- trädaren förhinder, fullgörs stats- ministerns uppgifter i stället av den av de tjänstgörande statsråden som har varit statsråd längst tid. Om två eller flera har varit statsråd , har den äldste av dem företräde. Har regeringens samtliga leda- möter entledigats, uppehåller de sina befattningar till dess ny regering har tillträtt. Har annat statsråd än statsministern entle- digats på egen begäran, uppehåller han sin befattning till dess efter- trädare har tillträtt, om statsminis- tern begär det. Har regeringens samtliga leda- möter entledigats, uppehåller de sina befattningar till dess en ny regering har tillträtt. Har ett annat statsråd än statsministern entle- digats på egen begäran, uppehåller han eller hon sin befattning till dess en efterträdare har tillträtt, om statsministern begär det. Vid förfall för talmannen över- tager vice talman de uppgifter som enligt detta kapitel ankommer på talmannen. Om talmannen har förhinder övertar en vice talman de uppgif- ter som talmannen har enligt detta kapitel. För beredning av regeringsären- den skall finnas ett regerings- kansli. I detta ingår departement för skilda verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen. Stats- ministern utser bland statsråden chefer för departementen. För att bereda regeringsärenden och för att biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet i övrigt ska det finnas ett regerings- kansli. I detta ingår departement för olika verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen. Stats- ministern utser bland statsråden chefer för departementen. Vid beredningen av regerings- ärenden skall behövliga upplys- ningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. I den om- fattning som behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda att yttra sig. Vid beredningen av regerings- ärenden ska behövliga upplys- ningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. Upplys- ningar och yttranden ska också i den omfattning som behövs in- hämtas från kommuner. Även sammanslutningar och enskilda ska i den omfattning som behövs ges möjlighet att yttra sig. Regeringsärenden avgörs av regeringen vid regeringssamman- träde. Regeringsärenden som gäller verkställighet inom för- svarsmakten av författningar eller särskilda regeringsbeslut kan dock, i den omfattning som angi- ves i lag, under statsministerns överinseende avgöras av chefen för det departement till vilket ärendena hör. Statsministern kallar övriga statsråd till regeringssammanträde och är ordförande vid samman- trädet. Minst fem statsråd skall deltaga i regeringssammanträde. Departementschef är vid regeringssammanträde före- dragande i ärende som hör till hans departement. Statsministern kan dock förordna att ärende eller grupp av ärenden, som hör till visst departement, skall föredragas av annat statsråd än departements- chefen. Vid regeringssammanträde föres protokoll. Skiljaktig mening skall antecknas i protokollet. Regeringsärenden avgörs av regeringen vid regeringssamman- träde. Regeringsärenden som gäller verkställighet inom försvarsmak- ten av författningar eller särskilda regeringsbeslut kan dock, i den omfattning som anges i lag, under statsministerns överinseende av- göras av chefen för det departe- ment som ärendena hör till. Statsministern kallar övriga statsråd till regeringssammanträde och är ordförande vid samman- trädet. Minst fem statsråd ska delta i regeringssammanträdet.