prop · GX031d7 · 2009-09-21 00:00:00 — Regeringen gav (Fö2008/1939/SSK) SRV i uppdrag att utarbeta förslag, efter samråd med , till hur och rådets direktiv /60/EG om bedömning och hantering av översvämningsrisker ska hanteras i . Uppdraget redovisades i en rapport . Rapporten har remissbehandlats och förslagen bereds f.n. inom . Regeringens bedömning är att förmågan att förebygga olyckor och minimera konsekvenser av inträffade olyckor stärktes genom MSB:s (tidigare SRV:s) och andra myndigheters arbete. Vidare är bedömningen att samordningen på lokal, regional och nationell nivå för att förebygga och mildra effekterna av naturolyckor har förbättras genom den nationella plattformen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Arbetet med att minimera antalet olyckor och kriser samt effekterna av dessa bör fortsätta att utvecklas. En sådan utveckling kräver att berörda aktörer på alla nivåer och även enskilda personer vidtar förebyggande och sårbarhetsreducerande åtgärder. Det är av stor vikt att både identifiera behov av stöd och anpassa stödet till olika målgrupper för att öka deras förmåga att arbeta förebyggande. En arbetsgrupp har tillsatts inom , (Fö:2009:B) för uppföljning av den reform av räddningstjänstlagstiftningen som lagen (2003:778) om skydd mot olyckor har inneburit. I arbetet ingår att beskriva, analysera och värdera hur reformen, som har varit i kraft , har förverkligats i första hand i kommunerna och i vilken grad intentionerna bakom reformen har uppnåtts. Arbetsgruppen fick sitt uppdrag och redovisar sitt resultat . Som en följd av den tragiska branden i har regeringen bl.a. givit arbetsgruppen tilläggsdirektiv. Av direktiven framgår att arbetsgruppen bl.a. ska beskriva, analysera och värdera hur arbetet med att stärka människors förmåga avseende brandskydd kan utvecklas med betoning på informationsfrågor till såväl enskilda som organisationer. En gemensam syn på och samordning av barnsäkerhetsarbetet är viktigt för att lyckas med det skadeförebyggande arbetet rörande barn och ungas säkerhet. Barnskadeutvecklingen bör fortsätta analyseras och följas upp och arbetet med den nationella planen för barnsäkerhet bör fortsätta. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) arbetar , på regeringens uppdrag, med att utveckla sitt samordningsansvar för barnsäkerhetsfrågor i samråd med berörda myndigheter och aktörer. Behovet av att utveckla arbetet med att förebygga och hantera naturolyckor kommer att öka, bl.a. för att sådana olyckor kan komma att inträffa oftare som en konsekvens av klimatförändringen. Genom att analysera och bedöma samhällets resurser att kunna hantera olika typer av naturolyckor och deras samhällskonsekvenser skapas bättre förutsättningar att hantera de naturolyckor som uppstår. MSB bör upprätthålla en förmåga att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kunna stödja samhällets aktörer under t.ex. extrema väderhändelser som stormar, skogsbränder, översvämningar, ras och skred. Förmågan ska bestå av såväl organisatoriska, personella som materiella resurser. Det allmännas resurser är dock begränsade. Det är därför viktigt att dessa används på ett effektivt sätt både vid nationella och internationella händelser. Regeringen föreslår i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik, (prop. 2008/09:162) att bidragsprocenten under anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor bör ändras från till av åtgärdskostnaderna. har antagit propositionen (bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). Regeringen delar Klimat- och sårbarhetsutredningens (dir. 2005/80) bedömning i denna fråga (se SOU 2007:60 inför klimatförändringar hot och möjligheter). Motiven till ändringen är principen om eget ansvar. Kommunen har det primära ansvaret för planering och bygglovgivning ((1987:10)) och har ett avgörande inflytande över bebyggelsens lokalisering. Kommunen har den bästa kännedomen om förhållandena på platsen och är därmed den lämpligaste instansen att fatta beslut om och åtgärda riskerna för naturolyckor. Kommunen liksom fastighetsägarna bör stå för en del av kostnaden. Regeringen betonar därmed att vid beslut om lokalisering av bebyggelse, vid planering och vid bygglovgivning har kommuner ett ansvar att bedöma risk för t.ex. översvämning och säkerställa att, om bygglov ges, denna risk minimeras. Det innebär att det är kommunernas ansvar att se till att den som t.ex. ska bygga på ett område där man vet att det finns risk för översvämning själv utför och bekostar åtgärder såsom invallning m.m. 4.4.3.3Farliga ämnen - Kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot och risker (CBRN) samt kärnenergiberedskap Målet är att stärka samhällets förmåga att förebygga, begränsa och hantera oavsiktlig och avsiktlig spridning av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen, (CBRN). () har i samverkan med bl.a. och arbetat fram Inriktning för skadebegränsning av händelser med farliga ämnen . I rapporten ges en nulägesbeskrivning för förekomsterna av farliga ämnen i samt målsättningar för det fortsatta inriktningsarbetet på lokal, regional, nationell och internationell nivå. En ny webbaserad utbildning Farliga ämnen lanserades . Utbildningen riktas i första hand till räddningstjänstpersonal och erbjuder förslag på arbetsmetoder för olyckor med farliga ämnen. En beredskapsorganisation för tillhandahållande av nationella förstärkningsresurser för händelser med farliga ämnen utvecklades av SRV. Förstärkningsresurserna ska stödja den lokala räddningstjänsten med resurser och experter vid händelser nationellt och internationellt. Därutöver ska stödet även kunna erbjudas internationellt genom organisationer som FN, EU och Nato/PFF. Arbetssättet har testats två gånger , vid en NATO-övning i och vid en EU-övning i . Vid övningen i uppvisade den svenska saneringsenheten bl.a. sin flexibilitet och förmåga att agera utifrån de ständigt förändrade förutsättningar som råder vid en skadeplats. De nationella förstärkningsresurserna är även det stöd som bör bistå Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) med. OPCW är en internationell organisation som från sina medlemmar, däribland , har i uppdrag att se till att fördraget om kemiska vapen efterlevs. Expertberedskapen och samverkan inom CBRN-området har förstärkts genom utbildningar, övningar och analyser. redovisade regeringens uppdrag om förslag på en modell för långsiktig finansiell lösning gällande CBRN-kompetens för samhällets krisberedskap som tillhandhålls av . I förslaget konkretiserades den fortsatta processen för inriktning och finansiering med fokus på faktorer som myndighetssamverkan, ansvarfördelning och behovsbild. Personal på kärntekniska anläggningar, CBRN-specialister inom polisen samt hälso- och sjukvårdspersonal har, genom medel från anslaget 7:5 Krisberedskap övats och utbildats vilket har resulterat i en förbättrad förmåga till samordning och en ökad förståelse för övriga aktörers ansvar och arbetsmetoder. Inom samverkansområdet för farliga ämnen har myndigheter bl.a. bedrivit samarbete kring hot- och riskvärderingar, förmågebedömningar, internationellt samarbete samt forskning och utveckling. Ett exempel på samverkansprojekt är Forum beredskapsdiagnostik med syftet att stärka laboratorieberedskapen vid allvarliga händelser med biologiska smittämnen genom samordning och gemensamt utnyttjande av den nationella kapaciteten och kompetensen. Resurser i form av indikerings- och detekteringsutrustning för kemiska och radiologiska ämnen har tillförts operativt ansvariga myndigheter. Länsstyrelserna och kommunerna har fått stöd från för att ta fram planer för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor vid särskilda anläggningar, s.k. Sevesoverksamheter. för radiologiska och nukleära nödsituationer har utvecklats från att i huvudsak varit dimensionerad utifrån en olycka i ett kärnkraftverk till att även möta dagens bredare hotbild. På uppdrag av Statens räddningsverks (SRV) delegation för kärnenergiberedskap har aktörerna inom området tagit fram en rapport Den svenska beredskapen för radiologiska och nukleära olyckor 2015 där dagens hotbild samt utvecklingstendenser analyserats. Mot bakgrund av den framtidsorienterade riskbild som tagits fram ges här förslag på åtgärder som bör leda till en förbättrad krishanteringsförmåga hos samtliga aktörer. SRV utbildade berörd personal hos myndigheter och organisationer som ingår i kärnenergiberedskapen. Inom EU har även deltagit aktivt i utvecklingen av det terrorismförebyggande arbetet när det gäller CBRN-ämnen. Regeringen är positiv till det arbete som bedrivs inom EU för att bidra till att höja förmågan att förebygga, detektera och hantera terroristattacker med CBRN-ämnen. Regeringen bedömer att förmågan har förbättrats genom att ansvariga myndigheter 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samverkar i stor utsträckning för att tillsammans bättre kunna förebygga och hantera händelser med CBRN-ämnen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter redovisa områden där det finns behov av ökad samordning inom CBRN-området. Uppdraget omfattar också att ge förslag på hur en utvecklad och stärkt samordning kan utformas. Områden som är särskilt intressanta är stärkt samverkan mellan de operativa myndigheterna, såväl civila som militära, samt kopplingen mellan arbetet nationellt och inom EU. Regeringen anser att arbetet med att förebygga och hantera både avsiktliga och oavsiktliga händelser vid en kärnteknisk anläggning eller med andra radiologiska källor bör fortsätta enligt den inriktning som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tillsammans med berörda myndigheter tagit fram. Som en del av det utökade nordiska samarbetet bör möjligheterna att gemensamt stärka ländernas förmåga att förebygga, detektera och hantera händelser med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen utvecklas. Detta kan göras genom att inkludera CBRN-problematiken i övnings- och utbildningsverksamhet, forskningssamverkan, samverkan kring teknik- och materielutveckling samt samverkan inom ramen för det nordiska räddningstjänstsamarbetet. Det terrorismförebyggande arbetet som bedrivs inom EU inkluderar en handlingsplan för förbättrad beredskap att förebygga, upptäcka och hantera en attack med CBRN- ämnen. De åtgärdsförslag som kommer att godkännas av rådet bör utgöra underlag för fortsatt arbete. Målet med arbetet är att öka informationssäkerheten i samhället. Det innebär att arbeta med inriktning, författningsfrågor, standardisering, informationssäkerhet i verksamheter, kompetensförsörjning, sam- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 verkan och respons, avseende bl.a. kommunikationssäkerhet samt säkerhet i produkter och system. tog fram en nationell handlingsplan för samhällets informationssäkerhet. Handlingsplanen består av 47 konkreta åtgärdsförslag. Myndigheten påbörjade ett arbete med att kartlägga och se över informationssäkerhetsrelaterad reglering. Ett annat arbete som påbörjades var att skapa en nationell operativ samordningsfunktion med inriktning på informationssäkerhet i samhället i syfte att berörda parter ska kunna ha en operativ förmåga att kommunicera och agera i samband med incidenter och kriser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är sammankallande för samverkansgruppen för informationssäkerhet, SAMFI. I gruppen ingår representanter från de informationssäkerhetsansvariga myndigheterna, , , , , polisen/Säkerhetspolisen. Gruppen träffas regelbundet men kan också vid en kris sammankallas för att diskutera strategisk inriktning inom området. Gruppen övades under samverkansövningen SAMÖ08. () arbetade också för att integrera informationssäkerhetsfrågorna i det övriga krishanteringsarbetet. KBM har också utvecklat det privatoffentliga samarbetet bland annat inom processindustrin och inom den finansiella sektorn. Regeringen ser positivt på det arbete som bedrivits inom området inklusive arbetet med den nationella handlingsplanen för informationssäkerhet. Med tanke på hur allvarliga konsekvenserna kan bli av t.ex. angrepp eller dåliga säkerhetsrutiner är frågan om informationssäkerhet ständigt aktuell. Samhället har blivit mer och mer beroende av fungerande informationsteknik och -hantering vilket gör att en tillräcklig nivå av informationssäkerhet är en nödvändighet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har uppdraget att förvalta den nationella handlingsplanen för informationssäkerhet. Vissa av åtgärderna i hand- lingsplanen genomförs helt eller delvis av MSB medan andra åtgärder genomförs av andra aktörer med mer eller mindre stöd av MSB. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap leder och finansierar ett samordnat statligt initiativ kring säkerhet i digitala kontrollsystem. Arbetet syftar till att skapa en ökad nationell förmåga att förebygga och hantera störningar i de informations- och kommunikationssystem som används för styrning, övervakning och kontroll i samhällsviktiga verksamheter. Regeringen anser att ett ändamålsenligt arbete med informationssäkerhet på nationell och internationell nivå är av central betydelse för samhällsutvecklingen. Det är också viktigt att arbeta förebyggande, ha en operativ förmåga samt att ha förmågan att snabbt kunna återgå till normalläget. Det är också viktigt att detta arbete bedrivs på EU-nivå och internationellt. Regeringen anser att det är väsentligt att integrera informationssäkerhetsfrågorna och se dem som en naturlig del i bedömningen av samhällets förmåga, i arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser och i beroendeanalyser. Med utgångspunkt från befintliga rekommendationer och gällande föreskrifter är det viktigt att se till att det finns stöd, vägledning och information för införande av godtagbar informationssäkerhet för såväl myndigheter som andra aktörer. Det är också viktigt att på nationell nivå verka för utbildning och medvetandehöjande åtgärder för att öka kompetensen inom området på alla nivåer i samhället, t.ex. genom att utbildning i informationssäkerhet ingår som en naturlig del i skolväsendet. Inom ramen för regeringens översyn för en effektiv myndighetsförvaltning finns anledning att även se över informationssäkerhetsfrågorna. Det finns ett behov av att samla resurserna för att skapa goda förutsättningar för att förebygga IT-incidenter liksom för att hantera dem när de inträffar. Rapporteringen av IT- incidenter som utgör hot mot eller medför allvarliga konsekvenser för samhällsviktig verksamhet och kritisk infrastruktur i samhället behöver förbättras. Varje myndighet har enligt ansvarsprincipen att i första hand tillförsäkra den egna verksamheten en tillräcklig informations- Det överordnade ansvaret för informationssäkerhet på nationell nivå är uppdelat på ett flertal myndigheter vilket innebär att ansvaret är splittrat. Detta betyder att styrningen och samordningen av arbetet försvåras och att resurser riskerar att inte nyttjas på ett optimalt sätt. Ansvaret för informationssäkerhet på nationell nivå är uppdelat på ett flertal myndigheter, bl.a. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Post och () inkl. IT- incidentcentrum (Sitic), och (). Regeringen anser att ansvaret för informationssäkerhet bör samlas. Regeringen avser att närmare utreda formerna och konsekvenserna av en överföring av Sitic och återkomma till i denna fråga. Målet med verksamheten är att säkerställa en robusthet i samhällsviktig verksamhet för att kunna motstå och hantera såväl olyckor som allvarliga händelser och störningar i samhället. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) presenterade rapporten en faller då alla?. Denna rapport är ett resultat av det arbete som genomförde avseende samhällskritiska beroenden. Rapporten innehåller förslag till övergripande åtgärder för att öka samhällets förmåga att motstå störningar och att öka den operativa och krisledande förmågan samt en handlingsplan för MSB:s arbete med beroenderelaterade frågor. har ett EU-direktiv (KOM 9403/08) om kartläggning och klassificering av europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna förhandlats fram. Direktivet implementeras nu inom energi- och transportsektorn. Direktivet kommer att ses över efter en treårsperiod för att eventuellt inkludera ytterligare sektorer. initierade och drev ett pilotprojekt för att ta fram grundläggande säkerhetsnivåer inom livsmedelsförsörjning, elförsörjning och den finansiella sektorn. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 nivåer är en förutsättning för att kunna göra mer korrekta bedömningar av samhällets förmåga. Regeringen ser positivt på detta arbete och anser att arbetet bör fortsätta. I dagens samhälle är många verksamheter ömsesidigt beroende av varandra för sin funktionalitet och det finns fler och starkare beroenden . Det beror till stor del på ett antal samhällsförändringar där teknikutvecklingen skapat beroenden mellan olika verksamheter. De aktörer som äger eller förvaltar samhällsviktig verksamhet har enligt ansvarsprincipen ett ansvar för att i grundstrukturen bygga in en robusthet. Regeringen anser att det är viktigt att privata aktörer i större utsträckning involveras i arbetet med att t.ex. minska samhällets sårbarhet genom att delta i myndigheternas planeringsprocesser. Arbetet med att ta fram ett nationellt program för skydd av samhällsviktig verksamhet bör fortsätta liksom arbetet med att identifiera grundläggande säkerhetsnivåer och rimliga förmågekrav för samhällsviktig verksamhet. 4.4.3.6 Utbildning och övning Målet med utbildning och övning är att myndigheter och andra aktörer, såsom näringslivet frivilliga, trossamfund och enskilda individer, ska stärka samhällets krisberedskapsförmåga. () genomförde utbildningar som främst syftade till att öka krisledningsförmågan. Särskilda satsningar gjordes för att öka andelen deltagare från näringslivet. startade en magisterutbildning som på KBM:s uppdrag genomförs av Försvarshögskolan. Magisterutbildningen är ett led i att öka professionaliseringen inom området. Ett digitalt utbildningspaket, Krishantering i kommuner och landsting, togs fram . Utbildningspaketet riktades mot beredskapssamordnare och säkerhetssamordnare för utbildning inom den egna 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Utbildningarna finansierades från anslaget 7:5 Krisberedskap. Inom ramen för Statens räddningsverks (SRV) utbildningsverksamhet genomfördes olycksförebyggande utbildningar. Genom dessa utbildningar har bl.a. räddningstjänstpersonal på alla nivåer utbildats och vidareutbildats. En satsning på distansutbildning för den 2-åriga grundutbildningen i skydd mot olyckor (SMO) påbörjades. En första utvärdering visade att denna utbildningsform i stort innebär likvärdig kvalitet som för den skolbundna utbildningen. Utbildningarna finansierades från anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. Bidrag lämnades från SRV till ideella föreningar, för att genomföra kursverksamhet riktad till allmänheten för att öka den enskildes kunskap om att förebygga och hantera olyckor och egna förhållanden vid kriser och extraordinära händelser. Inom ramen för detta genomfördes utbildningar inom samhällets olycks- och skadebild, förhållningssätt till risker, hemsäkerhet, första hjälpen, hjärt- och lungräddning, brandkunskap, hemberedskap, simundervisning/vattensäkerhet för vuxna och säkerhet för äldre. Verksamheten bidrog till att öka den enskilda människans kunskap om hur olyckor kan förebyggas och den enskilda människans förmåga att hantera olyckor och egna förhållanden som uppstår vid kriser och extraordinära händelser. Bidragen finansierades från anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. genomfördes ett antal övningar och utbildningar av centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner. Regeringen gör bedömningen att övningsverksamheten haft betydelse för att förbättra krishanteringsförmågan. genomfördes under KBM:s ledning en samverkansövning, SAMÖ2008. Övningen var fokuserad på krishantering i samband med en organiserad IT-attack mot det svenska finansiella systemet. KBM:s utvärdering visade att en majoritet av de övade ansåg att de under övningen, i mycket eller ganska stor utsträckning, hade utvecklat sin förmåga att i samverkan upprätthålla förtroendet för samhällets institutioner vid en samhällskris. Vid de allra flesta räddningsinsatser är förmågan att samverka och samordna resurser avgörande för insatsens resultat. har berörda aktörer informerats om olika aktörers ansvar, arbetssätt, resurser och förmågor. Konceptet centrala samverkanskurser har genomförts . Utbildningsinsatserna och kursverksamheten har bidragit till att öka samverkan inom ramen för räddningsinsatser. Insatser att främja jämställdhet och mångfald inom den kommunala räddningstjänsten har genomförts. Detta har bl.a. inneburit s.k. prova-på-aktiviteter för kvinnor. Vidare bedrev SRV övnings- och utbildningsverksamhet med fokus på internationella insatser. Denna verksamhet var central för att utveckla SRV:s förmåga att samarbeta med relevanta internationella aktörer på ett effektivt sätt vid en internationell katastrof, samt för att utveckla andra aktörers förmåga på området. Regeringens bedömning är att genomförda övningar och utbildningar har bidragit till samhällets krishanteringsförmåga samt att förmågan att förebygga olyckor har stärkts. För att skapa och upprätthålla förmågan att kunna hantera olyckor, allvarliga händelser och kriser behövs såväl utbildningar som övningar. Utbildnings- och övningsverksamheten bör planeras och genomföras genom att knyta området samhällsskydd och beredskap och den internationella dimensionen närmare varandra i syfte att vidareutveckla den samordning och samverkan som krisberedskapen kräver. För att kunna förbättra samordningen av det svenska deltagandet i internationella övningar har regeringen uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att 2009 redovisa en nationell plan över tvärsektoriella övningar inom området samhällets krisberedskap för perioden 2010- 2012. Planen ska kopplas till EU:s övningsverksamhet och internationell övningsverksamhet. Vidare bör näringslivet, frivilliga och andra organisationer ges möjlighet att delta i större omfattning både i övningar och utbildningar. Av vikt är också att privata aktörer som bedriver samhällsviktig verksamhet ges möjlighet att delta i utbildningar 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 och övningar för att öka deras kunskap om samhällets krisberedskap och förbättra deras förmåga att verka i en krissituation. Nära samverkan ska ske med andra myndigheter med liknande utbildnings- och övningsverksamhet. Utbildningarna inom området skydd mot olyckor bör göras mer tillgängliga t.ex. genom att hela eller delar av utbildningarna kan erbjudas på distans. Denna typ av utbildning bör också kunna utföras av andra aktörer än MSB genom upphandling. Övningar med europeiska och internationella inslag bör öka. Gemensamma övningar inom ramen för EU, Nato/EAPR eller FN är viktiga instrument för att öka förmågan att hantera allvarliga kriser. bör aktivt delta i arbetet med att utveckla det europeiska och internationella utbildnings- och övningssamarbetet. I enlighet med den deklaration som de nordiska ministrarna med ansvar för krisberedskapsfrågor beslutat om bör en översyn av pågående utbildningsverksamhet vid olika utbildningsorgan i de nordiska länderna genomföras. Vidare bör övervägas om en anpassning av utbildningsutbudet skulle gynna ett ökat nordiskt deltagande vid utbildningar. En specialisering av kompetensen i olika länder med syfte att tillvarata specialkompetens och även minska kostnader kan också övervägas. Det kan dock uppstå situationer där det inte är rimligt att varje enskild kommun eller kommuner i samverkan har erforderliga resurser, utan att staten måste prioritera, samordna och förstärka insatserna för att förebygga, begränsa och mildra konsekvenserna. Regeringen har mot bakgrund av det givit Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag (Fö2009/1451/SSK) att redovisa förslag till en strategi för systemet med förstärkningsresurser vid större olyckor och extraordinära händelser utifrån gällande regelverk.