prop · GX0380 · 2009-12-15 00:00:00 — Enkel majoritet krävs dock om ärendet tidigare bordlagts eller återremitterats på begäran av en För bordläggning eller åter- För bordläggning eller åter- remiss i fråga om val krävs enkel remiss i fråga om val krävs enkel Ett ärende om extra val ska dock alltid bordläggas första gången det tas upp till behandling. Motiveringen till ett beslut om återremiss ska bestämmas av de leda- möter som begärt återremittering. Vid flera motiveringar får ordföranden pröva vilken motivering som biträds av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för ärende om att hålla folkomröstning som har väckts före . 4 Senaste lydelse 2009:48. 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1994:261) om fullmaktsanställning ska ha följande lydelse. När i enlighet med regeringsformen eller någon annan lag prövar frågor om skil- jande från anställningen, avstäng- ning eller läkarundersökning, skall handläggningen ske på det sätt som föreskrivs för tvistemål. Vid omröstning skall föreskrifterna i 29 kap. tilläm- pas. När eller i enlighet med regeringsformen eller någon annan lag prövar frågor om skiljande från anställ- ningen, avstängning eller läkar- undersökning, ska handläggningen ske på det sätt som föreskrivs för tvistemål. Vid omröstning ska föreskrifterna i 29 kap. rättegångs- balken tillämpas. Denna lag träder i kraft . 2.9Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 §, 6 kap. 3 § och 14 kap. 9 § vallagen (2005:837) ska ha följande lydelse. Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige skall hållas . Valdag skall vara den tredje söndagen . till skall hållas . Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som skall vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som skall vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 4 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som skall vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 3 § regeringsformen bestämmer riks- dagens talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som skall vara valdag. Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige ska hållas . Valdag ska vara den andra söndagen . till ska hållas . Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer riks- dagens talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) be- stämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med den centrala valmyndigheten och , vilken dag som ska vara valdag. Kandidatnamnen skall vara upp- förda i nummerordning. Varje kandidat skall identifieras så att det framgår vem som avses. Val- sedlarna skall dessutom vara ut- formade så att väljarna kan lämna Kandidatnamnen ska vara upp- förda i nummerordning. Varje kandidat ska identifieras så att det framgår vem som avses. Valsed- larna ska dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en sär- en särskild personröst. upplysning om personvalets inne- I första hand skall ordningen I första hand ska ordningen mellan kandidaterna bestämmas på mellan kandidaterna bestämmas på grundval av storleken på varje grundval av storleken på varje bara för en kandidat som fått sär- bara för en kandidat som fått sär- skilda personröster till ett antal av skilda personröster till ett antal av Ett personligt röstetal fastställs på grundval av de särskilda person- röster som avgivits för kandidaten. Valsedlar på vilka det lämnats sär- skilda personröster ordnas gruppvis efter partibeteckning. Därefter räk- nas antalet personröster för varje kandidat i gruppen. En kandidats per- sonliga röstetal är lika med antalet personröster som har lämnats för kandidaten under samma partibeteckning. Den kandidat som har störst personligt röstetal tar första plats i ordningen, den som har näst störst tar andra plats och så vidare enligt samma grund. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning beslutade regeringen direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en samlad översyn av reger- ingsformen (dir. 2004:96). Utredningen skulle framför allt koncentrera arbetet på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, öka medbor- garnas förtroende för demokratins funktionssätt och höja valdeltagandet. Utredningen gavs vida ramar för sitt arbete. Uppdraget omfattade dock inte de grundläggande principerna för statsskicket som slås fast i reger- ingsformens inledande bestämmelser och inte heller det förhållandet att är en monarki. Utredningen antog namnet . överlämnande betänkandet En reformerad grundlag (SOU 2008:125). En sammanfattning av betänkan- det finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i Justi- tiedepartementet (dnr Ju2008/10662/L6). beslutade regeringen direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att kartlägga och analysera den lag- stiftning som rör den personliga integriteten, att överväga och föreslå eventuella ändringar i regeringsformens (RF) bestämmelse om skydd för den personliga integriteten samt att överväga om det behövs generellt tillämpliga bestämmelser till skydd för den personliga integriteten och i så fall föreslå sådana bestämmelser (dir. 2004:51). Utredningen antog namnet . överlämnande delbetänkandet Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys (SOU 2007:22). Delbetänkandet innehåller en bred kartläggning och analys av sådan lagstiftning som rör den personliga integriteten. Det innehåller dock inte några författningsförslag. Betänkandet har remissbehandlats (dnr Ju 2007/3589/L6). överlämnande sitt slut- betänkande Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag (SOU 2008:3). En sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 4. Betänkandets lagförslag när det gäller regeringsformen finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 6. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ju2008/675/L6). har det ansetts angeläget att ändringar av konstitutionella regler av central betydelse för demokratins funktionssätt har bred politisk Vid beredningen i av förslagen i proposi- tionen har därför överläggningar hållits med företrädare för riksdagspar- Förutom att lämna förslag till ändringar i regeringsformen och viss annan lagstiftning har redovisat sin bedömning i ett antal frågor som inte har resulterat i förslag till lagstiftning. sitionen redovisas regeringens förslag till ändringar i regeringsformen och vissa andra lagar. I övriga frågor som har övervägt och tagit ställning till redovisas regeringens bedömning endast i den utsträckning det har ansetts behövligt bl.a. med anledning av till- Förslagen till ändringar i tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrund- lagen och lagen (1994:261) om fullmaktsanställning omfattas av be- stämmelsen i 8 kap. 18 § andra stycket RF. endast följdändringar till föreslagna ändringar i regeringsformen samt språkliga och redaktionella ändringar. Regeringen anser därför att lag- ändringarna är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna Lagrådets yttrande har därför inte inhämtas. 4 Regeringsformens språk och struktur Regeringens förslag: Lagtexten i regeringsformen anpassas till det språk som används i annan författningstext. Språket görs könsneutralt. Vissa omflyttningar och uppdelningar av bestämmelserna görs i syfte att öka överskådligheten och göra regleringen tydligare. Av samma skäl införs mellanrubriker i flertalet av kapitlen. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker eller lämnar förslagen i huvudsak utan Juridiska fakultetsstyrelsen vid avråder dock från andra språkliga ändringar än sådana som innebär att språket görs Några remissinstanser lämnar också förslag till ytterligare Skälen för regeringens förslag: I samband med den partiella författ- ningsreformen 19681969 framhöll departementschefen att det är givet att höga krav måste ställas på en författningsreform och att en ny författ- ning måste bäras upp av inre sammanhållning och konsekvens (prop. 1968:27 s. 188). I propositionen med förslag till ny regeringsform ansågs Grundlagberedningens lagförslag uppfylla dessa krav. De stora linjerna i statsskicket ansågs också ha dragits upp på ett enkelt och överskådligt sätt i förslaget. Även systematiskt och i språkligt hänseende fann departementschefen förslagen ändamålsenliga (prop. 1973:90 s. 155). Regeringsformens utformning bygger på tanken att grundlagen bör vara skriven så att den ska kunna läsas och i sina huvuddrag begripas av alla allmänintresserade medborgare (1963:17 s. 43). Regleringen utgår vidare ifrån tanken att grundlagen ska ge upplysningar om grun- derna för hur vårt land styrs och beskriva det grundläggande fri- och rättighetsskyddet. Det har också uttalats att regeringsformen inte bör innehålla andra regler om lagstiftningens innehåll än sådana som är av grundläggande betydelse för den demokratiska styrelseformen eller som i vissa centrala hänseenden ger uttryck för de värderingar rörande för- hållandet mellan samhällets organ och den enskilde individen som är kännetecknande för den demokratiska ideologin (prop. 1975/76:209 s. 128). Dessa grundläggande utgångspunkter för regeringsformens språk, struktur och innehåll bör självklart vara vägledande även vid den refor- mering av regeringsformen som föreslås. Sedan regeringsformen trädde i kraft har ett stort antal ändringar gjorts i grundlagen. gjordes omfattande ändringar genom att de grundläggande fri- och rättigheterna i 2 kap. RF utvidgades och för- stärktes efter förslag av fri- och rättighetsutredning (SOU 1975:75, prop. 1975/76:209). Efter förslag av Rättighetsskyddsutred- ningen beslutades om ytterligare ändringar i bl.a. 2 kap. RF, sam- tidigt som den s.k. lagprövningsrätten reglerades i regeringsformen (SOU 1978:34, prop. 1978/79:195). Ändringar har därefter gjorts bl.a. med anledning av Fri- och rättighetskommitténs förslag om inkorporering av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europa- konventionen, SOU 1993:40, prop. 1993/94:117) och i samband med medlemskap i unionen (prop. 1993/94:114). Vidare har ändringar skett bl.a. på grund av förlängningen av mandatperioden från tre till och personvalsreformen (prop. 1993/94:115), liksom med anledning av författningsutrednings förslag om utvidgning av regeringsformens målsättningsstadgande och ändringar i bestämmel- serna om överlåtelse av beslutanderätt inom ramen för samarbetet inom EU m.m. (SOU 2001:19, prop. 2001/02:72). 2003 gjordes ändringar i regeringsformen med anledning av inrättandet av (prop. 2001/02:73). Den bedömning som gjordes när regeringsformen infördes att bestämmelserna bärs upp av inre sammanhållning och konsekvens står sig alltjämt i fråga om regeringsformens övergripande struktur. Liksom anser regeringen att den övergripande disposi- tionen av regeringsformens regler ger god information om innehållet i grundlagen och att den framstår som väl avvägd. Det finns därför inte någon anledning att ändra den grundläggande strukturen. Utredningens förslag innehåller ett stort antal ändringar som syftar till att modernisera språket, bl.a. genom att det görs könsneutralt, och att underlätta för läsaren att hitta rätt i regeringsformen, t.ex. genom att det införs mellanrubriker i flertalet av regeringsformens kapitel. Vissa änd- ringar av strukturen föranleds också av utredningens förslag att dela upp bestämmelserna om rättskipningen och förvaltningen i två kapitel och att föra in ett nytt kapitel om kommunerna. Juridiska fakultetsstyrelsen vid anser att det är Prop. 2009/10:80 väsentligt att kontinuiteten i regeringsformens utformning markeras och att strukturen därför bör ändras enbart i de delar där det görs sakliga ändringar. Regeringen delar inte denna uppfattning. Enligt regeringens mening framstår de ändringar av dispositionen som utredningen föreslår som väl genomtänkta och de ligger i linje med de ursprungliga utgångs- punkterna för utformningen av regeringsformen. Vidare utgör de av utredningen föreslagna ändringarna för att göra språket i regeringsformen könsneutralt angelägna moderniseringar. De språkliga ändringar som föreslås i övrigt innebär att lagtexten i allt väsentligt får en utformning som är anpassad efter det språk som används i annan författningstext. Regeringen ställer sig bakom de redaktionella och språkliga ändringsförslag som utredningen lämnar. Förslagen beskrivs närmare i författningskommentaren. Spärren för personröster i riksdagsvalet sänks Regeringens förslag: Spärren för personrösterna i riksdagsvalet sänks förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker eller lämnar förslaget i huvudsak utan Samhällsvetenskapliga fakulteten vid är i grunden positiv till förändringarna men anser att utredningen borde ha föreslagit mer långtgående åtgärder på personröstningsområdet. kampanjen för sjukvården, Medborgarrättsrörelsen och libe- ralerna i län anser att alla spärrar i personvalet bör avskaffas. Företrädare för allmänheten framför att det i personvalet borde vara till- låtet att markera så många kandidater som det finns s.k. tunga befatt- ningar att tillsätta samt att rätten att stryka en kandidat på valsedeln Skälen för regeringens förslag: Vid riksdagsval sker enligt 3 kap. 1 § första stycket andra meningen RF röstning på parti med möjlighet för väljarna att avge särskild personröst. om personval infördes (prop. 1993/94:115). Det nuvarande personvalssystemet har i huvudsak utformats efter ett förslag som lämnades av (SOU 1993:21). Bestämmelserna modifierades dock något med anledning av ett förslag från Nomineringsrätts- och valkretskommittén, som bl.a. innebar att möjligheterna att stryka eller skriva till ytterligare namn på en valsedel med förtryckta kandidatnamn togs bort (SOU 1996:66). ning innebär att det på en valsedel med kandidatnamn ska finnas ett markerat utrymme intill varje namn där väljarna genom markering kan lämna en särskild personröst. Genom markeringen anger väljaren vilken kandidat han eller hon önskar ska tilldelas partiets första mandat i val- Modellen påverkar således inte mandatfördelningen mellan partierna utan endast platsfördelningen inom ett parti. Om partiet har registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga kandidater, är ingen annan personmarkering tillåten. Tillskrivna namn betraktas då som obe- fintliga och strykningar av namn gäller inte. Syftet med personvalsinslaget är dels att väljarna ska ges bättre möjlighet att påverka vilka som ska representera dem, dels att förstärka kontakterna mellan väljare och valda. För att göra en avvägning mellan partiernas och väljarnas inflytande över vilka kandidater som ska bli valda på de mandat som partiet har vunnit i valkretsen har det införts en spärr för personrösterna. I riksdagsvalet gäller att personrösterna ska motsvara av partiets röster i valkretsen. Vid övriga val krävs . Utöver denna spärr finns i kommunal- och landstingsvalen också en spärr i form av ett absolut krav på ett visst antal personröster. I kommunvalet är spärren 50 röster och i landstingsvalet 100 röster. I förarbetena till den tidigare vallagen (1997:157) uttalas att ett centralt argument för en spärr är att partierna har ett befogat intresse av att kunna påverka kandidaturvalet (prop. 1996/97:70 s. 121). Partierna ansågs väl känna till kandidaternas förutsättningar för att förverkliga partiernas idéer och mål. Bedömningen gjordes därför att det inte var rimligt att ett fåtal väljare skulle kunna kullkasta partiernas rangordning av kandidaterna. uttalas att den för vårt statsskick grundläggande principen om att all makt utgår från folket innebär att det är rimligt att väljarna ska avgöra vilka som ska representera dem. I förarbetena gjordes bedöm- ningen att spärrnivån i ett inledningsskede borde sättas något högre för att om det skulle visa sig nödvändigt senare kunna justeras ner (a. prop. s. 122). De utvärderingar som har gjorts av personvalsreformen visar bl.a. att deltagandet i personvalen i riksdagsvalen och de kommunala valen successivt har minskat sedan möjligheten infördes. Vid all- männa val var personvalsdeltagandet i riksdagsvalet och i genomsnitt i valen till kommunfullmäktige. Vid allmänna val var personvalsdeltagandet i riksdagsvalet som det i kommunvalen var och i landstingsvalen . Personvalsgenomslaget på kandidatnivå, dvs. andelen kan- didater som klarar personvalsspärren, har också minskat. Även andelen kandidater som klarat spärren och som inte skulle ha blivit valda utan personval har minskat. Mot bakgrund av de förväntningar som ursprung- ligen funnits på deltagandet i personvalen mellan i riksdagsvalen och mellan i de kommunala valen kan konstateras att reformen inte har motsvarat förväntningarna (jfr SOU 1993:21 s. 53 f.). Några remissinstanser föreslår att alla spärrar i personvalet ska tas bort. Enligt Medborgarrättsrörelsen är spärrarna obefogade eftersom partierna ändå behåller makten att avgöra vilka kandidater som registreras och därmed kan bli valda. liberalerna i län menar att ett borttagande av spärrarna kan bidra till att tydliggöra att politikerna har lyfts fram av folket. Regeringen anser emellertid att de argument som framfördes vid genomförandet av personvalsreformen i fråga om spärrar- nas betydelse för att uppnå en balans mellan partiernas och väljarnas båda motstående intressen alltjämt är bärkraftiga (jfr prop. 1996/97:70 s. . 2009/10:80 121). Spärren ger uttryck för att valsystemet i grunden är ett partival men med möjlighet för väljarna att avge en särskild personröst. En spärr bör alltså finnas kvar. Som Samhällsvetenskapliga fakulteten vid fram- för kan ett hinder mot personvalets genomslag i praktiken vara att väl- jarna har svårt att tillgodogöra sig information om de politiska skillna- derna mellan olika kandidater. De utvärderingar som genomförts efter 1998 och val visar att det vanligaste skälet till att tillfrågade väljare inte utnyttjat möjligheten till personval har varit att de haft otill- räckliga kunskaper om kandidaterna. Det finns således anledning att särskilt betona vikten av att väljarna ges ingående information om kandi- daterna. Ett stort ansvar vilar i detta hänseende på partierna och på kan- didaterna själva. Vid sidan av ökade informationsinsatser bör även en förändring av spärrnivån för personvalet göras. Utredningen föreslår att spärrnivån ska sänkas från . Regeringen ansluter sig till förslaget. Genom en sådan ändring kommer en enhetlig spärrnivå att gälla för per- sonvalet i samtliga val. Det gör systemet tydligare. Enligt regeringen innebär det också att den intressekonflikt som finns mellan partiernas och väljarnas respektive krav på inflytande kan beaktas på ett godtagbart sätt, som bättre förutsättningar skapas för att personvalet ska få tydligare genomslag . Det saknas i detta sammanhang underlag för att, som föreslagits av företrädare för allmänheten, närmare överväga och föreslå sådana föränd- ringar av personvalssystemet som innebär att väljarna ges möjlighet att göra flera personval eller att de åter ges möjlighet att stryka någon kandi- dat. 5.1.2Upplysning om personvalet lämnas på valsedeln Regeringens förslag: En ny bestämmelse införs som anger att en upp- lysning om personvalets innebörd ska finnas på valsedeln. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna lämnar i huvudsak förslaget utan erinran. digheten anser dock att vissa praktiska konsekvenser av förslaget behöver övervägas ytterligare. Skälen för regeringens förslag: Som framhålls i avsnitt 5.1.1 är det sannolikt att väljarnas tillgång till information om partiernas olika kandi- dater har stor betydelse för deltagandet i personvalet. medvetenhet hos väljarna om innebörden av personvalet torde vara av Det gäller inte minst i de fall en väljare avstår från att utnyttja sin möjlighet att avge en särskild personröst. heten har här ett särskilt informationsansvar. Även partierna och kandi- daterna har ett ansvar för att skapa klarhet i frågor kring personvalet. Ett sätt att bidra till ökad medvetenhet om personvalet hos väljarna kan, som utredningen föreslår, vara att lämna upplysning om personvalet framhåller med anledning härav att ut- rymmet för information på valsedeln är begränsat och anför att det knappast är möjligt att på någon rad utförligt beskriva personröstningens Prop. 2009/10:80 innebörd. För att öka förståelsen för personvalet hos väljarna anser regeringen emellertid, liksom utredningen, att det bör införas ett krav på upplysning om personröstens innebörd på valsedlar med uppgifter om kandidater. Regeringen anser att det är angeläget att partierna får största möjliga utrymme på valsedeln för uppgifter om kandidater. Med denna utgångspunkt måste en upplysning på valsedeln om person- valets innebörd med nödvändighet bli kortfattad. Ett visst utrymme bör emellertid kunna förbehållas för upplysningar om personvalets innebörd utan att det påverkar partiernas behov i allt för hög grad. Mot den angivna bakgrunden bör det i 6 kap. 3 § vallagen (2005:837) läggas till att en upplysning om personvalets innebörd ska finnas på val- sedeln. Den närmare utformningen av valsedlarna regleras i de före- skrifter som finns i valförordningen (2005:874). Regeringen har för avsikt att genom ändring av föreskrifterna i förordningen meddela närmare bestämmelser om hur upplysningen ska utformas. Regeringens förslag: Valdagen flyttas från tredje söndagen till andra söndagen . förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna lämnar för- slaget utan erinran. kommun menar dock att det kan upplevas som förvirrande att förändra en väl inarbetad tidpunkt för val och befarar att en tidigareläggning av valdagen kan minska valdeltagandet. anser att det är tveksamt att knappa in har till förfogande för budgetarbetet. Skälen för regeringens förslag Centrala inslag i den reformering av riksdagsarbetet som genomfördes var en ny form för budgetbehandling och en omläggning av budgetåret till kalenderår (förs. 1993/94:TK1 och 1993/94:TK2, bet. 1993/94:KU18 och 1993/94:KU2). Budgetbehandlingen sker enligt den s.k. rambeslutsmodellen, som innebär att i ett tvåstegsför- farande först tar ställning till helheten i regeringens budgetförslag och därefter anpassar detaljerna till denna. ska således först lägga fast utrymmet för budgetens samlade utgifter och inkomster samt fördela utgifterna på 27 utgiftsområden som därefter fungerar som ramar i det fortsatta budgetarbetet. Underlaget för beslutet arbetas fram av finans- utskottet, som först hämtar in berörda fackutskotts synpunkter på huvud- dragen i regeringens budgetförslag och på de alternativa budgetförslag som oppositionspartierna lägger fram i motioner. Sedan har fastställt ramen för varje utgiftsområde utgör ramen ett tak för det fort- Budgetpropositionen ska lämnas under de år Prop. 2009/10:80 då riksdagsval inte hålls. De år riksdagsval hålls ska budgetpropositionen enligt 3 kap. 2 § riksdagsordningen (RO) med tillhörande tilläggs- bestämmelser lämnas senast efter öppnande. Av 3 kap. 5 § RF framgår att en nyvald riksdag samlas på femtonde dagen efter valdagen, dock tidigast på fjärde dagen efter det att valets utgång har kungjorts. Detta innebär att budgetpropositionen normalt ska läggas fram dagar efter valet.