prop · GX031d24 · 2009-09-21 00:00:00 — sjönk andelen kommuner med upprättad kontrollplan för djurskyddskontroll (från ) och av kommunerna uppgav att de kunde uppnå den rekommenderade kontrollfrekvensen. Försöksdjursanvändningen i är relativt . Den genomsnittliga kostnaden per ansökan till de djurförsöksetiska nämnderna har sjunkit. Inom EU har varit pådrivande i utvecklingen av nya regler för djurskydd vid slakt. Det svenska synsättet fick genomslag i det beslut som fattades av EU:s jordbruksministrar . Beslutet innebär att djurskyddsnivån höjs generellt inom EU som det är möjligt för att behålla sina mer långtgående bestämmelser. Nya krav inom EU ställs på hur slakterierna ska utformas för att förbättra djurskyddet, bl.a. hur djuren sköts fram till slaktögonblicket. Beslutet innebär att det även fortsättningsvis är möjligt för medlemsstaterna att förbjuda slakt av obedövade djur. har i internationell jämförelse en god djurhälsa. De mål som finns på området är i huvudsak uppfyllda. Grunden för goda djurhälso- och djurskyddsläge är det långsiktiga förebyggande arbetet liksom goda rutiner för bekämpande. Historiskt grundar sig den goda djurhälsan dessutom på strikta importvillkor, ett relativt isolerat geografiskt läge och ett effektivt bekämpande av djursjukdomar. har tilläggsgarantier för många sjukdomar, vilket ger möjligheter till effektiv kontroll av förekomst av sjukdomar vid införsel från andra EU-länder. De indikatorer som valts pekar totalt sett på att det goda djurhälsoläget behållits . Bekymmersamt är dock att idisslarsjukdomen blåtunga påträffats i landet 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 samt att antalet salmonellafall hos nötkreatur ökat. mål att arbeta med förebyggande djurhälsovård har givits något lägre prioritet till förmån för mål om akut djursjukvård och smittskyddsarbete, vilket lett till lägre måluppfyllnad på detta område. Denna prioritering har gjorts så att distriktveterinärorganisationen har kunnat medverka till den akuta bekämpningen mot blåtunga, vilken därmed uppnått mycket hög effektivitet. Detta har varit en tillfällig lösning och regeringen har inte för avsikt att sänka ambitionen på gällande förebyggande hälsovård. Regeringen har lämnat en proposition med förslag om organisation för veterinär service och vid utbrott av smittsamma djursjukdomar (prop. 2008/2009:211). På djurskyddsområdet har måluppfyllnaden för målet om en likvärdig och rättssäker djurskyddskontroll med hög kvalitet i hela landet varit lägre än önskvärt vilket även konstaterats . Regeringen har hanterat situationen genom att djurskyddskontrollen flyttats till länsstyrelserna, i syfte att uppnå likvärdig kvalitet. har den nya organisationen av djurskyddsfrågorna inom ram genomförts fullt ut och fungerar väl. Bekämpandet av smittsamma djursjukdomar har tagit betydligt större resurser i anspråk än vad som förutsågs i statsbudgeten. Bekämpning av framför allt blåtunga, men också salmonella, ligger bakom denna kostnadsökning. Förväntan är att blåtunga ska utrotas genom de åtgärder som vidtas och att kostnaden för blåtungebekämpning därmed ska gå ned till noll. Salmonellasituationen är annorlunda genom att det inte förväntas att salmonella kan utrotas från . Frågor om djurhälsa och till viss del även djurskydd är gränsöverskridande till sin karaktär. Att upprätthålla goda förhållanden inom är beroende av att andra regioner i EU och världen gör detsamma. Det är därför viktigt att fortsatt agerar i olika internationella sammanhang och inom EU för att i samarbete med andra länder utarbeta kostnadseffektiva system för hantering av hälsorisker, sjukdomsutbrott och djurskydd. Regeringen bedömer att det samråd som sker inom EU på djurhälso- och djurskyddsområdet 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 är av stor betydelse för att åstadkomma resultat och därför fortsatt bör prioriteras. Konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja Lagstiftningen inom livsmedelsområdet ålägger företagen ett långtgående ansvar för att de livsmedel de släpper ut på marknaden är säkra. Vidare ska livsmedlen vara korrekt märkta och vara det de utges för att vara, denna senare del benämns redlighet i livsmedelshanteringen. har även ett ansvar för att verka för goda matvanor i befolkningen. Kontrollen inom livsmedelskedjan ska bedrivas enligt principen från jord till bord och utförs av en rad olika myndigheter på lokal, regional och central nivå. I vilken utsträckning det genomförs en riskbaserad kontroll varierar mellan kommunerna och antalet verksamma inspektörer understiger det faktiska behovet. Detta beror främst på rekryteringssvårigheter. I kommunernas årliga rapportering till uppskattas ytterligare 150 inspektörer behövas i kommunerna, vilket dock är en avsevärd förbättring jämfört med föregående år då 200 inspektörer saknades. En indikator som visar hur säker maten är i är andelen allvarliga avvikelser vid offentliga inspektioner i detaljhandeln. Denna indikator visar i det närmaste oförändrat resultat jämfört med närmast föregående år. De vanligaste anmärkningarna rör bristande dokumentation av hur rutiner följs, medan det var betydligt ovanligare med anmärkningar som rör smittorisk, skadedjur eller allergener. Tabell 2.10 Antal allvarliga avvikelser vid offentlig kontroll avvikelser (%) Livsmedlens kemiska säkerhet kan speglas av det av framtagna indextalet avseende akrylamid i svenska livsmedel. Insatser har gjorts för att förmå livsmedelsproducenterna att minska halterna i sina produkter. Akrylamid klassas som troligt cancerframkallande hos människa. akrylamid bildas i vegetabiliska livsmedel varierar påtagligt mellan olika odlingssäsonger. De variationer som finns mellan mätningarna kan bl.a. därför inte entydigt förklaras av minskade akrylamidhalter i maten på grund av ändrad produktionsteknik. Tabell 2.11 Akrylamidinnehåll i vissa livsmedel Indextal för akrylamid i svenska livsmedel (ug) Ett annat sätt att spegla livsmedlens kemiska säkerhet är att studera i hur stor andel av kontrollerna av rester av bekämpningsmedel i vegetabilier respektive främmande ämnen i animaliska livsmedel som gränsvärdena överskrids. Endast i ett fåtal fall överskrids de fastlagda gränsvärdena för främmande ämnen, medan gränsvärdena för bekämpningsmedel överskrids betydligt oftare. Vid överskridanden antingen återkallas eller stoppas produkterna redan innan de når marknaden. Det är även vanligare att beslut tas om riktad kontroll av efterföljande partier. Trots att maten i på det stora hela är säker konstateras ibland problem med olika livsmedel, som exempel kan nämnas melamin i mjölkprodukter från , dioxin i irländskt fläsk- och nötkött samt för höga halter av bekämpningsmedel i frukt och grönsaker. Tack vare ett välutbyggt samarbete inom EU med snabb informationsspridning, fungerande system hos företagen och kontroll från de svenska myndigheterna kan dessa problem hanteras snabbt och korrekt så att produkterna plockas bort från marknaden. Ska konsumenterna kunna göra medvetna val mellan olika livsmedel är det av vikt att märkningen av livsmedlen är ändamålsenlig och korrekt. Dessvärre kan konstateras att detta inte är fallet fullt ut. I såväl den lokala som centrala livsmedelskontrollen konstateras brister. Det kan exempelvis handla om angivande av vattenhalt i fjäderfäkött eller användande av begrepp som naturlig, traditionell, fritt från och färskpressad. Det har även uppmärksammats problem med felaktig datummärkning av livsmedel. har flera olika insatser gjorts på området vilket bl.a. har resulterat i att flera producenter ändrat sin märkning av livsmedel. Ett annat område där det är viktigt för många konsumenter att göra medvetna val är de personliga matvanorna. Felaktiga kostvanor utgör en riskfaktor för befolkningen att drabbas av många sjukdomar. Det är ett större folkhälsoproblem än förekomsten av gifter i maten. Många svenskar äter en kost som inte är i enlighet med näringsrekommendationerna, vilket leder till övervikt och fetma. konstaterar att personer med kort utbildning har sämre matvanor än de med längre utbildning, män sämre än kvinnor och unga sämre än äldre. Det finns dock positiva tendenser, den totala konsumtionen av frukt och grönsaker ökar som konsumtionen av söta drycker minskar. har i vissa sammanhang kritiserats på grund av sina kostråd. De kostråd lämnar är baserade på vetenskaplig grund, revideras regelbundet och tas fram i samarbete med välrenommerade forskare. Befolkningens matvanor förändras mycket långsamt men ett sätt att följa utvecklingen är index som speglar kostens kvalitet. Detta index väger samman konsumtionen av olika produkter, bl.a. typ av fett, fiskkonsumtion, hur mycket fullkorn som äts och hur mycket frukt och grönsaker man äter. Medelvärdet för detta index, där maximalt bra värde är 12, har beräknats till 6, något högre för kvinnor än för män. Resultaten är i princip de samma som vid tidigare mätningar 2005 och 2006. Livsmedelskontrollen fungerar tillfredsställande men det finns vissa brister, främst på lokal nivå där kontrollernas utförande varierar stort mellan kommunerna. Främst utgörs bristerna av att kontrollen utförs på olika sätt av olika kontrollmyndigheter och att det i många kommuner finns för få livsmedelsinspektörer anställda. Arbetet med att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen måste fortsätta för att upprätthålla det relativt höga förtroende som finns för livsmedlen i . Den stickprovskontroll av bekämpningsmedel och främmande ämnen som bedrivs av är riskbaserad och av betydelse för att säkerställa att de livsmedel som konsumeras i är säkra. Frågor om s.k. redlighet i livsmedelshanteringen blir allt viktigare i takt med att fler och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 fler produkter märks på olika sätt. Det är viktigt att de regler som finns inom området efterlevs och att konsumenterna inte vilseleds. De livsmedel som konsumeras i är i allmänhet säkra. Felaktiga kostvanor är en betydligt större riskfaktor för befolkningen än förekomsten av gifter i maten. Befolkningens matvanor är en riskfaktor för flera sjukdomar. Många borde äta mer frukt och grönsaker än och en betydligt mindre del av det dagliga energiintaget borde komma från så kallat energitäta livsmedel. kostråd är, och ska fortsatt vara, baserade på vetenskapligt underlag. För att skapa trovärdighet för råden bör transparensen i arbetet med kostråden öka som den vetenskapliga basen inte får frångås. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Genom myndigheternas förebyggande arbete har det goda djurhälsoläget bibehållits . De utbrott av smittsamma djursjukdomar som skett har kunnat bekämpas på ett effektivt sätt. Oroande är dock att idisslarsjukdomen blåtunga påträffats i landet och att antalet salmonellafall hos nötkreatur ökat. Arbetsinsatsen för vaccination mot blåtunga har till viss del trängt ut verksamhet med förebyggande djurhälsovård . Regeringen ser det som en tillfällig lösning och har inte för avsikt att sänka ambitionsnivån på förebyggande hälsovård. har den nya organisationen för djurskyddsfrågor inom ram genomförts fullt ut. Regeringens bedömning är att nuvarande organisation på djurskyddsområdet fungerar väl och är kostnadseffektiv. Regeringens bedömning är att livsmedelskontrollen fungerar tillfredsställande men det finns brister, främst på lokal nivå där kontrollernas utförande varierar stort mellan kommunerna. De livsmedel som konsumeras i är i allmänhet säkra och det förekommer lite gifter i maten. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att måluppfyllelsen för målet De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik är god. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Skogspolitiken kännetecknas av att den har två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål. Den svenska skogspolitiken ger skogsbruket en stor frihet men också ett stort ansvar för att nå de skogspolitiska målen. De statliga åtagandena begränsas därför framförallt till rådgivning och information, tillsyn samt områdesskydd och naturvårdsavtal. Bidrag ges i begränsad omfattning, framförallt genom landsbygdsprogrammet. För skogspolitiken är det svårt att göra resultatbedömning för ett enskilt år. Skogssektorn behöver studeras över längre tidsperioder än på grund av de långa ledtiderna från insatta åtgärder till dess att resultaten kan bedömas. Följande indikatorer har använts för bedöma måluppfyllelsen: Virkesförråd och återväxt; Röjning och avverkning; Skog och vilt i balans; Miljöhänsyn; samt Skydd av skogsmark. Konsekvenserna av stormarna 2005 och 2007 i föranleder regeringen att även redovisa resultatet av de insatser som gjorts för att lindra effekterna för de drabbade skogsägarna. För perioden 20042008 var den genomsnittliga årliga tillväxten på produktiv skogsmark . Ingen förändring av den genomsnittliga årliga tillväxten har skett sedan period 20022006. Det totala virkesförrådet är . Återväxten har förbättrats mellan perioderna 19992001 och 20052007, från godkända föryngringar till . Ökningen av den årliga röjda arealen har avstannat och arealen med akut röjningsbehov har planat ut på . Arealerna med akut röjningsbehov återfinns till stor del i ungskogar med hög medeldiameter som är svåra att röja med traditionella metoder. För perioden 20052007 var den genomsnittliga bruttoavverkningen . Jämfört med perioden 20012003 är det en ökning . perioden ligger dock avverkningarna efter stormarna och med. Enligt preliminära beräkningar låg bruttoavverkningen . Jämfört med 2007 är det en minskning . Skog och vilt i balans Skadenivån i ungskogarna av tall har ökat och ligger på en mycket hög nivå. har av tallstammarna i ungskog betesskador och har färska betesskador. Trädbildningen av främst asp men även rönn har avtagit , medan mängden sälg har ökat. Miljöhänsyn är de krav på hänsyn till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen som samhället ställer vid skötsel av skog. Detta regleras i skogsvårdslagen (1979:429). Skyddet av fasta fornlämningar regleras i lag (1988:950) om kulturminnen. uppföljning av miljöhänsyn visar på fortsatt brist i utförandet. Preliminära siffror visar att för perioden 20052007 uppnådde av den föryngringsavverkade arealen skogsvårdslagens bestämmelser om miljöhänsyn. Det är samma nivå som för perioden 20032005. På stora delar av de underkända föryngringsavverkningarna är tillräcklig mängd träd sparade men fel hänsyn har prioriterats. Enskilda markägares arealandel godkända föryngringsavverkningar har ökat sedan 20032005. Arealen föryngringsaverkningar som når upp till rådgivningsbudskap, dvs. är bättre än skogsvårdslagens bestämmelser, var för perioden 20052007. Andelen har minskat 2003 då den var . har haft i uppdrag att utveckla en fördjupad samverkan mellan natur- och kultursektorerna och de areella näringarna. har myndigheten utarbetat strategin och skogens kulturarv där berörda myndigheter och skogsnäringen har bjudits in att delta i arbetet. Vid utgången av 2008 var produktiv skogsmark skyddad genom naturvårdsavtal och som biotopskyddsområden. Det årliga nytillskottet av dessa skydd har minskat . Inom nationalparker och naturreservat nedan gränsen för fjällnära skog var arealen skyddad produktiv skogsmark vid utgången av 2008. Ovan gränsen för fjällnära skog var arealen skyddad skog (all skogsmark) vid utgången av 2007. Arealen frivilliga avsättningar som uppfyller krav på dokumentation uppgår till varav återfinns nedan gränsen för fjällnära skog. Den totala arealen frivilliga avsättningar, inklusive ej dokumenterad areal, skattas till . Skadeinsekter i stormdrabbade områden bedömning är att granskog har dödats av granbarkborren inom de områden som drabbades av stormarna och . Regeringens bedömning är att skogspolitikens mål bör kunna genomföras likvärdigt i hela landet och därför tillsattes en särskild utredare för att utvärdera hur försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i påverkar genomförandet av skogspolitiken. Utredaren lämnade sitt slutbetänkande Hur ska skogspolitiken genomföras på ? (SOU 2008:103) till regeringen . Regeringen avser att återföra de skogspolitiska uppgifterna på till när försöket löper ut . Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att föreslå hur de skogspolitiska uppgifterna på kan utföras så kostnadseffektivt som möjligt när de återförs till . Statskontoret ska undersöka vilka fördelar som kan vinnas genom samordning med . Detta som lokala förankring behålls. I en andra del av uppdraget ska Statskontoret föreslå vilka delar av den lösning som föreslås för skulle vara möjlig att tillämpa i andra delar av landet. årliga utvärdering av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning visar att det finns fortsatt behov av insatser i form av tillsyn samt rådgivning för ett hållbart skogsbruk. Avsaknad av planering och felaktiga avgränsningar av hänsynsytor bidrar till försämrat resultat vid föryngringsavverkning. har tagit fram en strategi för sitt arbete med miljöhänsyn vid skogliga åtgärder samt ett förslag till handlingsplan. Slutsatserna från en fallstudie genom- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 förd av visar att virkesköparen har en nyckelroll eftersom majoriteten av markägare överlämnar ansvaret till virkesköparen samt att bristande planering ofta är den avgörande orsaken till dåligt resultat. Eftersom skogsbrukare och virkesköpare har ett stort ansvar för att miljöhänsyn tas är en väl förankrad handlingsplan av stor vikt för att förbättra miljöhänsyn i skogsbruket. Det årliga nytillskottet av areal som skyddas genom biotopskyddsområde och naturvårdsavtal har minskat . En orsak är höga mark- och virkespriser. En annan orsak till ett vikande intresse för naturvårdsavtal är att skogsägarens tidigare möjlighet att periodisera intäkten upphörde . Regeringen bedömer att skyddsformen naturvårdsavtal i många fall kan vara ett tillfredsställande alternativ eftersom det lyfter fram äganderätten samt tar till vara markägarens intresse och egna förutsättningar på ett positivt sätt. Informations- och bekämpningsinsatser tillsammans med gynnsamma väderleksförhållanden har haft en dämpande effekt på skadeutvecklingen i de stormdrabbade områdena i . Regeringen bedömer att skogsvårdslagen, tillsyn och rådgivning samt biotopskydd och naturvårdsavtal är de viktigaste statliga verktygen för att nå de skogspolitiska målen. Insektsövervakning och beredskap för eventuella statliga åtgärder i de stormfällda områdena i är viktigt. uppdrag att övervaka och informera markägare om skadeinsektspopulationen bör därför förlängas . Analys och slutsatser för högre tillväxt i skogen redovisas under avsnittet Hållbar tillväxt i skogen. Skogens roll för klimatet samt förnybar energi redovisas under avsnitten De gröna näringarnas klimatarbete, respektive Förnybar energi från jord och skog. I saknas specifik rättslig grund för en gemensam skogspolitik. Det svenska skogsbruket påverkas trots det av vad som händer såväl på den europeiska som den internationella arenan. Det handlar dels om att marknaden för skogsindustriella produkter i betydande utsträckning är global, dels om att på olika sätt deltar i europeiskt och internationellt samarbete som får konsekvenser för den svenska skogspolitiken. Många globala konventioner och överenskommelser omfattar skogsfrågor. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Många frågeställningar inom andra EU- gemensamma politikområden har påverkan på skogsbruket. Det gäller t.ex. de s.k. FLEGT- förhandlingarna (and Trade) om skogslagstiftningens efterlevnad i länder utanför EU och handel med dessa länder, förslaget till en ny förordning om tillbörlig aktsamhet vid handel med skogsprodukter (due-diligence), ramdirektivet för vatten samt det energipolitiska samarbetet. Samtliga årsredovisningar för myndigheterna inom utgiftsområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. lämnade en invändning i revisionsberättelsen för årsredovisning 2007. Regeringen har noggrant följt myndighetens arbete med att komma till rätta med den invändningen, samt vidtagit vissa åtgärder. Regeringen kommer även att följa myndighetens arbete för att säkerställa en god styrning och förvaltning. publicerade en granskning av det statliga arbetet med genetiskt modifierade organismer (GMO) i foder, livsmedel och industriråvaror (Genetiskt modifierade organismer det möjliga och det rimliga, RiR 2006:31). För att tydliggöra gällande regler utfärdade regeringen en förordning om försiktighetsåtgärder vid odling och transport m.m. av genetiskt modifierade grödor ((SFS 2007:273). behandlade framställan från (2006/07:RRS23) , och beslutade om delvis bifall till framställningen (bet. 2007/08:MJU1). Bifall lämnades för två tillkännagivanden; -att regeringen ska se till att myndigheterna utför sin prövning av GMO-ärenden rörande foder, livsmedel och industriråvaror i enlighet med gällande regler för etiska bedömningar och riskbedömningar och -att regeringen ska tydliggöra och komplettera regelsystemen för genmodifierade organismer i foder, livsmedel och industriråvaror. har tagit fram föreskrifter om försiktighetsåtgärder vid odling av genetiskt modifierade organismer (SJVFS 2008:34). redovisade en granskningsrapport om tvärvillkorskontroller i EU:s jordbruksstöd (RiR 2008:11). behandlade framställan från (2008/09:RRS26) och beslutade att avslå framställan (bet. 2008/09:MJU18). Regeringen och har efter granskning vidtagit åtgärder för att rätta till bristerna i tillämpningen av om tvärvillkorskontroller, bl.a. har kontrollansvaret för samtliga tvärvillkor överförts till länsstyrelserna. Kvarstående frågor bereds i . redovisade en granskningsrapport: Dricksvattenförsörjning beredskap för stora kriser (RiR 2008:8). har i sin granskning uppmärksammat behovet av att regeringen säkerställer krisberedskapen på dricksvattenområdet. Mot bakgrund av att det från olika håll även lyfts fram att försörjningen av livsmedel är ett område där god beredskap också måste kunna säkras, har det inom ramen för ett projektarbete i gjorts en översyn av mål, organisering och ansvarsfördelning samt samarbetsformer vad gäller beredskapsplaneringen för försörjningen av såväl drickvatten som livsmedel. Projektgruppens förslag och hur processen framåt ska se ut redovisas under politikens inriktning. redovisade en granskningsrapport: Statens insatser för ett hållbart fiske (RiR 2008:23). Stora delar av rapportens påpekanden är redan åtgärdade bland andra genom fiskeprogrammet för 20072013. hanterar andra frågeställningar som lyfts fram i rapporten. Regeringens övergripande mål är att skapa förutsättningar för fler arbetstillfällen och fler växande företag i , för att därigenom bryta utanförskapet. De gröna näringarna och andra, ofta små företag, är betydelsefulla för tillväxt och utveckling framför allt på landsbygden. Regeringen vill därför inom ramen för ett hållbart nyttjande av naturresurser skapa goda förutsättningar för livskraftiga företag på landsbygden. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring, fiske och vattenbruk samt rennäring med binäringar och livsmedelskedjan. Visionen för politiken inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är att bruka utan att förbruka med tre övergripande mål: -Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. -De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. -De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. En av förutsättningarna för att uppnå de övergripande målen är att kompetensförsörjning och kunskapsutveckling tryggas genom utbildning, forskning och innovation. 2.6.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald Regeringens ambition är att ska vara bästa land att driva företag i. Det ska vara enkelt, självklart och lönsamt att starta och driva företag.