prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — Ett tiotal folkhögskolor anordnade /08 kvalificerad yrkesutbildning vilket är oförändrat sedan föregående läsår. Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade bedrivs inom folkhögskolan med särskilt statligt stöd. Antalet årsstudieplatser minskade från 312 till 310. Totalt slutförde 46 tolkar för döva, dövblinda och hörselskadade sin utbildning jämfört med 57 . Det har varit svårt att rekrytera studerande till utbildningarna trots olika rekryteringsinsatser. Undantaget är en komprimerad kurs i skrivtolkning, där 150 personer sökte till 12 platser. Några kurser har blivit inställda på grund av för få sökande och anslaget har inte använts fullt ut. vid fördelar ett särskilt statsbidrag till dessa tolkutbildningar. disponerades 2008 för verksamheten. Samernas utbildningscentrum är en privat stiftelse, med (), Same Ätnam och kommun 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Skolan bedriver vuxenutbildning i form av kurser i språk, slöjd och företagande - rennäring samt viss uppdragsutbildning. genomfördes på långa linjer och på korta kurser, vilket sammanlagt är en större volym än . Totalt 77 elever deltog i de långa linjerna. bedriver studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet och utbildar ledare för idrottens behov. är huvudman för . Totalt arrangerade 67 613 studiecirklar (jämfört med 69 002 ). Antalet deltagare uppgick till 547 917, knappt 14 000 färre än föregående år. genomförde också 15 082 kulturevenemang, en minskning med drygt 3 000 jämfört med föregående år. Bi- draget har finansierat kurser anordnade av länshemslöjdsföreningar och deras lokalföreningar och hemslöjdskonsulenter i samarbete. Kurserna har omfattat textila ämnen, trä och hård slöjd samt handledarutbildning, bl.a. för hemslöjdsrörelsens registrerade barnverksamhet. Svenskundervisning för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Sfi syftar även till att ge studerande som saknar grundläggande färdigheter i att läsa och skriva sådana kunskaper. Varje kommun är skyldig att erbjuda sfi till invandrare som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket från och med det år de fyller . De kan påbörja sfi när som helst . Kommunerna är skyldiga att erbjuda i genomsnitt minst undervisningstid . Sfi är en rättighet för den enskilde. Sfi har i många fall brister i måluppfyllelsen. Statskontoret har i en rapport, - resultat, genomförande och lärarkompetens. En utvärdering av svenska för invandrare (2009:2), framhållit att deltagarnas resultat inte är tillfredsställande. Den kursplan som infördes har inte medfört att studieresultaten förbättrats. Det kan dock förklaras delvis av att fler personer med 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sämre förutsättningar har påbörjat sfi efter införandet av den kursplanen. Statskontorets utredning visar vidare att många kommuner behöver utveckla en mer individanpassad sfi. Flera kommuner placerar lågutbildade i samma grupp som högutbildade och erbjuder inte deltids- eller distansutbildning. De flesta kommuner erbjuder inte heller någon yrkesinriktad sfi. Nyanlända flyktingar prioriteras ofta framför övriga sfi-del- tagare. Generellt sett når deltagare hos kommunala anordnare i högre grad godkänt resultat än deltagare hos enskilda anordnare. Enligt Statskontorets analys beror det främst på skillnader i sammansättningen av deltagarna. Andelen lärare med tillräcklig yrkesmässig kompetens är låg. Drygt sex av tio anordnare anser att det är svårt eller mycket svårt att rekrytera lärare med önskvärd kompetens. Kommunernas kostnad för sfi uppgick enligt preliminära bedömningar till 2008, en ökning med jämfört med föregående år. Kostnaden per deltagare var , vilket innebär en ökning med jämfört med . Antalet utbildningsanordnare i sfi var 299 /08. Totalt anordnade 259 kommuner sfi i egen regi vilket är något fler än läsåret . Utöver de 259 kommunala anordnarna uppdrogs åt sex studieförbund och 37 övriga utbildningsanordnare att anordna sfi. Antalet övriga utbildningsanordnare har ökat med tre sedan föregående läsår och antalet kommuner har ökat med åtta . I många kommuner är sfi en liten verksamhet. Antalet kommuner med 25 elever eller färre är 18. Bara 122 kommuner eller kommunalförbund hade fler än 100 elever under /08. /08 deltog totalt 73 955 elever i sfi vilket var 8 733 fler elever än läsåret innan. har antalet deltagare i sfi varit så högt. Av eleverna var nästan 34 000 nybörjare i sfi. Antalet nybörjare i sfi 2007/08 var det högsta då antalet nybörjare var 36 700 . Diagram 6.6 Antalet studerande inom sfi lå 2004/05 2006/07 fördelat på nybörjare och fortsättare Av det totala antalet elever i sfi /08 var kvinnor och män. An- delen kvinnor var därmed något lägre jämfört med de fem närmast föregående läsåren, då andelen kvinnor var . Andelen sfi-lärare med högskoleutbildning i pedagogik var i sfi anordnad av kommuner och hos andra utbildningsanordnare /09. Jämfört med föregående läsår är andelen nästan oförändrad när det gäller kommuner men en ökning för andra utbildningsanordnare. Liksom tidigare läsår är andelen kvinnor med högskoleexamen med pedagogik högre än motsvarande andel bland männen, . Diagram 6.7 Andel tjänstgörande lärare med högskoleexamen i pedagogik lå 2005/062007/08 fördelade på anordnare A nnan ano rdnare Av eleverna hade minst en tioårig utbildning och en utbildning . hade en utbildning som var eller kortare och därmed som regel endast begränsade kunskaper i grundläggande ämnen. Sfi består av fyra kurser fördelade på tre studievägar. Studievägarna är anpassade för olika studietakt och mål. Kortutbildade går studieväg 1 medan högutbildade går studieväg 3. Av omkring 25 000 nybörjare /06 har fått betyget Godkänt i sfi fram t.o.m. /08. Av de som fick godkänt hade fått betyget Godkänt på den högsta nivån, dvs. studieväg 3, kurs D. På uppdrag av regeringen har tagit fram ny officiell statistik över deltagare i sfi, bl.a. vad avser 2007/08 för elever som 2005/06 var nybörjare på studieväg 1. Av dem som deltog i praktik med studierna slutförde en eller flera kurser upp t.o.m. studievägkurs 3D. Det kan jämföras för dem som inte deltog i praktik . Vidare visar statistik att den genomsnittliga tiden för att avsluta en kurs oavsett studieväg med minst godkänt resultat var . För kvinnor och män var tiden . vid fördelar statsbidrag till utbildningar för tolkar i invandrar- och minoritetsspråk, s.k. kontakttolkar. Utbildningarna bedrivs på folkhögskola och i studieförbund. Utbildningarna vid folkhögskolor och studieförbund bedrivs som ettåriga sammanhållna grundutbildningar på halvtid eller som tvååriga distansutbildningar på kvartsfart på folkhögskola. har anvisats för kontakttolkutbildningar . har 60 personer avslutat grundutbildningen med godkänt resultat på den sammanhållna grundutbildningen i totalt 18 språk. har 11 avslutade eller påbörjade sammanhållna grundutbildningar hållits i sammanlagt 29 språk. Utöver grundkursen har olika kompletteringsrespek- tive fördjupningskurser genomförts. Totalt deltog 109 personer i preparandkurser inför auktorisation och 266 deltog i rättstolkningskurser inför provet för speciell kompetens som rättstolk. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 6.3.5Profilerade kurser, kulturprogram, studiecirklar och annan gruppverksamhet inom folkbildningen Syftena med statens stöd till folkbildningen framgår av förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. Folkbildningens verksamhet ska bidra till att stärka och utveckla demokratin, göra det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation samt skapa engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Folkbildningen ska vidare bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället. Folkbildningen ska också bredda kulturintresset och öka delaktigheten i kulturlivet. Verksamhet inom vissa områden är enligt förordningen särskilt angelägna och utgör i särskilt hög grad motiv för statens stöd: exempelvis den gemensamma värdegrunden alla människors lika värde och jämställdhet mellan könen, det livslånga lärandet, kulturen och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Folkbildningen ska själv identifiera relevanta målgrupper. För hela folkbildningsverksamheten anvisade 2008, en ökning med jämfört med . Indikatorer för att mäta hur väl statens syften uppnåtts är bl.a. tillgång, tillgänglighet, antal deltagare och deltagarnas upplevelse av måluppfyllelse. Folkbildningen har genomfört ett stort antal kurser, studiecirklar och kulturevenemang . Deltagarna i såväl folkhögskoleverksamhet som studiecirklar var i stor utsträckning nöjda med sin utbildning eller cirkel. slutförs en deltagarundersökning inom studieförbunden och 2010 ska en undersökning hos folkhögskolorna genomföras. Genom bl.a. möten och konferenser har bedrivit ett omfattande arbete med att utveckla och förankra ett system för kvalitetsredovisning för studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet, anpassat för folkbildningens arbetssätt. redovisade rapporten kvalitetsredovisning för folkbildningen 2007. erbjöd stöd för studieförbund och folkhögskolor i form av introduktionsdagar och studiematerial rörande utvärderingsmetodik. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gick av statsbidraget till verksamhet vid folkhögskolorna. De korta kurserna samlade 2008 ca 70 000 deltagare per termin vilket är en minskning jämfört med . Något fler kvinnor än män deltog i de korta kurserna. An- talet deltagare i de långa kurserna var i snitt ca 27 000 per termin, ca 500 fler än föregående år. Antalet deltagare i allmänna kurser har minskat medan deltagarna i särskilda kurser har ökat. Bland de särskilda kurserna var det estetiska området och information och media dominerande. Störst deltagarantal för ett enskilt ämne hade kurserna i musik med 1 804 deltagare i snitt per halvår. Knappt hälften av deltagarna i särskilda kurser var , vilken är en svag minskning jämfört med föregående år. Av deltagarna var , en svag ökning jämfört med föregående år. Folkhögskolorna arrangerade sammantaget närmare 2 350 kulturprogram . Det är en minskning med ungefär 500 jämfört med föregående år. Antalet deltagare var drygt 248 000, vilket var 7 000 fler än 2007. Totalt fördelade till studieförbundens verksamhet 2008. Ett nytt studieförbund, Ibn Rushd, godkändes som nytt statsbidragsberättigat studieförbund och beviljades nära av för sitt första verksamhetsår 2008. De nio studieförbunden arrangerade 2008 drygt 275 000 studiecirklar med sammanlagt nära 2 miljoner deltagare, varav kvinnor och män. Vissa personer deltar i mer än en studiecirkel , men antalet enskilda personer var 740 000. Studieförbundens cirkelverksamhet i antal genomförda studiecirklar minskade jämfört med och antalet deltagare . Närmare 285 000 kulturprogram genomfördes med mer än 16 miljoner deltagare. Antalet arrangemang i form av annan folkbildningsverksamhet, bl.a. avseende att utveckla ny verksamhet, nå nya målgrupper eller låta deltagare prova på, ökade och antalet studietimmar . Inom studieförbunden omfattade 2008 det estetiska ämnesområdet konst, musik och media av den totala studiecirkelverksamheten räknat i antal studietimmar. Humaniora stod för av studietimmarna och samhälls- och beteendevetenskap för . Ämnesområdet personliga tjänster, som bl.a. rymmer friskvård, turism, matlagning, konsumentkunskap m.m., samt lantbruk, trädgård, skog och fiske var andra ämnesområden med stort deltagande. Invandrare och personer med funktionsnedsättning är särskilt uppmärksammade i studieförbundens verksamhet. Andelen invandrare utgjorde av deltagarna, medan personer med funktionsnedsättning svarade för . infördes krav på personnummer för deltagare. Därigenom har kvaliteten i deltagarstatistiken ökat. Andelen personer som fått förstärkta insatser på grund av funktionsnedsättning eller för att de haft brister i svenska språket var . Av det totala antalet studiecirkeldeltagare var medan var . Antalet deltagare var överrepresenterade i förhållande till befolkningen som helhet medan det omvända gällde för 25-44 åringar. 6.3.6Stöd till personer med funktionsnedsättning Utbildningsformen vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) samt särskilt utbildningsstöd ska ge möjlighet till lärande, delaktighet och gemenskap för personer med funktionsnedsättning. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) syftar till att ge vuxna med utvecklingsstörning kunskaper och färdigheter motsvarande dem som barn och ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan. Inom särvux får också yrkeskurser anordnas. Särvux finansieras kommunalt. Den totala kommunala kostnaden för särvux 2008 enligt preliminära bedömningar från beräknas vara ca , vilket är en minskning med ca jämfört med . Kostnaden per elev har minskat och uppgick till . Totalt studerade 4 907 personer i särvux 2008, ett i det närmaste oförändrat antal jämfört med föregående år. Av deltagarna var kvinnor och män. Diagram 6.8 Antal studerande i särvux 2008 Antalet deltagare per undervisningsgrupp 2008 varierade kraftigt men det genomsnittliga antalet var 3,1 vilket var detsamma som föregående år. Medelåldern i särvux var . Antalet tjänstgörande lärare var, omräknat till heltidstjänster, 261 /08. Av dessa hade högskoleexamen med pedagogik, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med föregående läsår. påpekar i sin lägesbedömning 2008 att betyg inte alltid sätts vid kursernas avslutande. har fastställt nya kursplaner och betygskriterier som trädde i kraft . Ett kommentarmaterial till stöd för pedagogerna publicerades . Kostnader för nödvändiga anpassningsåtgärder för personer med funktionsnedsättning ska finansieras inom ramen för den befintliga verksamheten. Vuxenstuderande med funktionsnedsättning kan dock få särskilt stöd för att kunna studera på samma villkor som andra. Specialpedagogiska skolmyndigheten ska ge specialpedagogiskt stöd till bl.a. huvudmännen för det offentliga skolväsendet. Myndigheten ska också främja och informera om tillgången till anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning. I den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden får myndigheten på egen hand utveckla, anpassa, framställa och distribuera sådana läromedel. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Merparten av insatserna har rört studerande med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, läs- och skrivsvårigheter/dyslexi eller utvecklingsstörning. Specialpedagogiska skolmyndigheten redovisar att andelen studerande med funktionsnedsättningar är förhållandevis låg inom vuxenutbildning, vilket kan vara en förklaring till att efterfrågan på rådgivningsinsatser inte är så omfattande. Myndigheten redovisar att det är fortsatt svårt att nå utbildningsanordnare och studerande när kommunerna upphandlar utbildning av externa utbildningsanordnare. Statsbidrag kan i vissa fall lämnas av Specialpedagogiska skolmyndigheten till studerande för studier inom särvux. Statsbidrag lämnades till 123 personer, av vilka en tredjedel var kvinnor och två tredjedelar var män. Stöd till studerande med funktionsnedsättning inom folkbildningen har fastställt sju verksamhetsområden för folkbildningen vilka särskilt utgör motiv för statens stöd. Ett av dessa områden är tillgängligheten och möjligheten för deltagare med funktionsnedsättning. fördelar en del av statsbidraget till folkbildningen i form av s.k. förstärkningsbidrag till de folkhögskolor och studieförbund som har pedagogiska merkostnader för verksamhet för deltagare med funktionsnedsättning. avsattes för detta ändamål, t.ex. i form av extra lärarstöd, som studieförbunden och folkhögskolorna har för målgrupperna. Det motsvarar av anslaget till folkbildningen. för särskilt utbildningsstöd (Sisus) fördelade t.o.m. också statsbidrag till folkhögskolorna för andra typer av merkostnader, t.ex. för tolk och anpassning av teknik och material. Fr.o.m. övertogs dessa myndighetsuppgifter av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Sisus respektive Specialpedagogiska skolmyndigheten fördelade 2008 av anvisade medel under utgiftsområde 17 för vissa åtgärder för studerande med funktionsnedsättning. På folkhögskolans långa kurser hade 2008 totalt av deltagarna en funktionsnedsättning, på de korta kurserna. Inom studieförbundens verksamhet rapporteras att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 antalet deltagare i grupper där minst hälften av deltagarna har en funktionsnedsättning utgjorde . Antalet deltagare som fått förstärkta insatser på grund av en funktionsnedsättning utgjorde av alla deltagare. Deltagare med medicinska funktionsnedsättningar var den största gruppen vid folkhögskolorna som erhöll stöd från Sisus eller Specialpedagogiska skolmyndigheten, följd av deltagare med psykisk funktionsnedsättning och rörelsehinder. Den största procentuella ökningen finns dock i gruppen med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Totalt fick 99 folkhögskolor del av bidraget. gav regeringen i uppdrag att redovisa bl.a. vilka folkhögskolor som erhållit statsbidrag särskilt avsett för stöd till studerande med funktionsnedsättningar och vilka kontroller Sisus gör av om statsbidrag lämnas för samma kostnader för vilka folkhögskolorna tar ut avgifter av den studerande (dnr U2007/4058/SV). Av Sisus redovisning framgår bl.a. vilka folkhögskolor som erhållit bidrag samt storleken på bidraget till respektive folkhögskola. Vidare redovisar Sisus att de gör omfattande kontroller för att säkerställa att statsbidragen används för avsett ändamål och att den kontroll som görs minimerar risken för att statsbidragen beviljas för samma kostnader för vilka folkhögskolan tar ut avgifter av den studerande. Medel fördelades också genom och Sisus till för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda inom folkbildningen. Statsbidrag kan i vissa fall lämnas av Specialpedagogiska skolmyndigheten för deltagande i utbildning om egen eller anhörigs funktionsnedsättning. lämnades statsbidrag för detta ändamål till 7 680 personer varav var kvinnor och var män. Landstingen erbjuder en introduktionsutbildning i teckenspråk för hörande föräldrar till döva barn. Därefter kan föräldrarna delta i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Av anvisade medel 2008 under utgiftsområde 15 användes för denna verksamhet. Utbildningen genomfördes i huvudsak vid folkhögskolor på uppdrag av . deltog 899 personer i TUFF vilket var en ökning jämfört med . Av deltagarna var kvinnor och män. Ersättning för deltagande i TUFF behandlas under utgiftsområde 15 avsnitt 3.5.2. Utbildning är av avgörande betydelse för att minska risken att ställas utanför arbetsmarknaden under en försvagad konjunktur. Dessutom är ungdomskullarna som lämnar gymnasieskolan stora. Därför gör regeringen kraftfulla satsningar för att öka antalet yrkesutbildningar och därmed göra det möjligt för fler att återvända till arbetsmarknaden med ny kompetens. Förslagen och aviseringarna budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) och proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99) samt propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) innebär att det tillförs totalt nästan inklusive studiestöd till yrkesinriktad utbildning . Kommunernas ansökningar till om att få anordna yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) överskrider kraftigt tilldelade medel. Det visar att det finns ett tryck på utbildningsplatser och att ett stort antal yrkesutbildningar därmed kan förväntas starta med fortsättning . Enligt uppgifter från organisationskommittén för var sökandetrycket stort även vad gäller yrkeshögskoleutbildningar. Fortsatt utveckling, nationell styrning och en infrastruktur för vuxnas lärande Regeringen kan konstatera att den utveckling av vuxenutbildningen som innebär en ökad samverkan med verksamheter tillhörande andra politikområden är i linje med det mål och den strategi som beslutat om avseende den samhällsstödda vuxenutbildningen. Möjligheten att läsa på distans och i andra flexibla former innebär en ökad individanpassning. I samarbetet och i samverkan mellan verksamheter inom utbildningsområdet och verksamheter tillhörande andra politikområden utgör lärcentra viktiga arenor. Kommunerna har i uppgift att medverka till att en infrastruktur som stöder den vuxnes behov av utbildning och kompetensutveckling på olika nivåer och med olika syften utvecklas. Med infrastruktur för vuxenutbildning avses alla de insatser som samhället, den enskilde, arbetslivet och olika organisationer gemensamt står för i syfte att skapa goda förutsättningar för den vuxne att delta i ett livslångt lärande. Regeringen anser att det är fortsatt viktigt att huvudmännen i sin planering av vuxenutbildningen samråder med såväl företrädare för andra politikområden som med det omgivande samhället för att på så sätt genom information och vägledning ge den enskilde underlag för hans eller hennes initiativ och ställningstagande avseende studier. Den enskildes eget initiativ är fortfarande den viktigaste utgångspunkten. Här skiljer sig det offentliga utbildningssystemet från arbetsmarknadsutbildning som delvis har andra mål för verksamheten. Det är ett viktigt skäl till att en dialog förs mellan företrädare för kommunernas vuxenutbildning och andra huvudmän, inte minst för att uppnå optimal resursanvändning. De villkor som regeringen fastställt avseende satsningen på yrkesvux om bl.a. samråd med andra aktörer på arbetsmarknaden, vägledning och validering bör känneteckna all planering och allt genomförande av kommunernas vuxenutbildning, men utan att individperspektivet går förlorat. En sådan samverkan mellan huvudmän och verksamheter bör även återfinnas på den regionala nivån. Detta behov har inte minst identifierats i samband med det arbete som bedrivs på regional nivå med anledning av konjunkturnedgången och de kraftiga strukturomvandlingar som följer därav. I den situation som uppstått i och med den ekonomiska krisen med bl.a. varsel och arbetslöshet blir en sådan samverkansstruktur allt viktigare för att möta såväl den kraftiga strukturomvandling som arbets- och näringsliv genomgår som den enskildes möjlighet att ställa om för nya arbetsuppgifter. Regeringens bedömning är att det arbete som påbörjats på regional nivå under ledning av regionala samordnare, som utsetts av regeringen, utgör ett viktigt inslag i den fortsatta utvecklingen av vuxenutbildningen. I avsikt att stödja 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 samordningen även på nationell nivå har en särskild statssekreterargrupp tillsatts med uppdrag att leda och samordna de nationella insatserna med anledning av den ekonomiska krisen. Även om den positiva utvecklingen av vuxenutbildningen har fortgått kvarstår enligt regeringens bedömning vissa problem. Ett sådant är den mycket höga andelen studerande som avbryter sin utbildning. har i sin lägesbedömning 2008 på nytt framfört vikten och behovet av att kommunerna utvärderar och analyserar verksamheten inom vuxenutbildning (komvux) och svenskundervisning för invandrare med avseende på studieavbrotten för att minska dessa. uppmanar vidare skolhuvudmännen att bättre följa upp och utvärdera den verksamhet som bedrivs på entreprenad. avser att följa utvecklingen beträffande validering och studier som bedrivs i flexibla former. Regeringen anser att tillsynen, uppföljningen och utvärderingsarbetet måste utvecklas ytterligare såväl på lokal som nationell myndighetsnivå, dels i omfattning och dels så att alla de utbildnings- och skolformer som ingår i det offentliga utbildningsväsendet avseende vuxna i större utsträckning omfattas. har en viktig uppgift att bl.a. granska om utbildningarna med kommunala huvudmän och det sätt på vilket de bedrivs har sin utgångspunkt i en analys av målgruppernas behov. Den sneda könsfördelningen i komvux bör ytterligare uppmärksammas och analyseras även på lokal nivå.