prop · GX031d11 · 2009-09-21 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 10 vid sjukdom och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ............................................... Indikatorer och tidigare mål................................................................. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen................................ 2.4.4Försäkringskassans bidrag till en stabil och låg nivå på 2.4.5Hälso- och sjukvårdens bidrag till en stabil och låg nivå på Inspektionen för socialförsäkringen.................................................... Omställningskrav i sjukförsäkringen................................................... 2.7.2Beslut om sjukpenning Har tillräckliga inköp av IT-lösningar (RiR 2009:2) .................. 2.7.5Svenska trygghetssystem utomlands och CSN:s utbetalningar och fordringshantering (RiR 2008:31)............. Utgångspunkter och huvudinriktning för regeringens politik .......... Den fortsatta strategin.......................................................................... och Inspektionen för Socialförsäkringen............. Sjukpenning och rehabilitering m.m.............................................. Aktivitets- och sjukersättningar m.m............................................ 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. ....................................................... 1:5 Ersättning för kroppsskador .......................................................... 2.9.61:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Inspektionen för socialförsäkringen .............................................. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................ Härledning av ramnivån 20102012. trygghet vid sjukdom och handikapp.................................................................. 2.3Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. trygghet för ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp......................... 2.3Antal med pågående sjukfall per 1000 försäkrade. Ohälsotal olika åldrar efter kön .......................................................... Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.............................. Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................ 2.7Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Sjukpenning och 2.8 Anslagsutveckling 1:2 Aktivitets och sjukersättningar m.m. ............................ 2.9Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Aktivitets och Anslagsutveckling 1:3 Handikappersättningar................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Handikappersättning ............. Anslagsutveckling 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. ....................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Arbetsskadeersättningar Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för kroppsskador.......................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Ersättning för Anslagsutveckling 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård .......................................................... Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras ................................................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 .................. Anslagsutveckling 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen.............................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:2 Inspektionen för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.1 Antalet pågående sjukfall, januari 1998april 2009........................... 2.2Antalet startade sjukfall som blir minst januari 1994februari 2.3Förväntad återstående fallängd i månader för sjukfall som passerat olika fallängder januari 1994april 2009........................................................................ 2.4 Antal med sjuk- och aktivitetsersättning januari 2003juni 2009...................... 2.5Ohälsotalets utveckling januari 2000april 2009. Kvinnor, män, samtliga, Ohälsotalet efter olika åldersklasser .................................................................... Ohälsotalet i olika län sorterat efter nivå.......................................... 2.8Sjukfrånvaro på heltid som andel av antal anställda i åldern , 19902008, procent.................................................................... 2.9Sjukfrånvaro bland anställda kvinnor och män i åldern , 2007, 2.10 Förtidspensionärer 2007 som andel av befolkningen i åldern 2064 ............. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ingå ekonomiska förpliktelser, som inklusive tidigare åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst efter 2010 (avsnitt 2.9.1), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2.1 ingå ekonomiska förpliktelser, som inklusive tidigare åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst efter 2010 (avsnitt 2.9.7), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt följande uppställning: Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp omfattar sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning, ersättning vid arbets- och kroppsskador samt bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvården. Utgiftsområdet innefattar även myndigheterna och fr.o.m. Inspektionen för social- Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Utgifterna blev (3,) lägre än anvisade medel. beräknas utgifterna bli , vilket är lägre än budgeterat. Utgifterna 2009 beräknas bli lägre än föregående år. Orsaken till detta är främst minskade kostnader för sjuk- och rehabiliteringspenning samt aktivitets- och sjukersättning. Ersättning vid sjukdom och handikapp 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1:5 Ersättning för kroppsskador 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom Summa Ersättning vid sjukdom och handikapp 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2 Beloppet är exklusive indragning på med anledning av kostnadsmässig avräkning. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet för ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -regionala skillnader i sjukfrånvaron ska minska -nivån på sjukfrånvaron ska vara i linje med genomsnittet för länder med motsvarande system och motsvarande förmåner inom EU och . 2.4.1Indikatorer och tidigare mål Resultatredovisningen görs utifrån målet för utgiftsområdet . Resultatredovisningen inleds med en redovisning av sjukfrånvarons utveckling och därefter de åtgärder som bedöms ha bidragit till sjukfrånvarons utveckling. För att mäta måluppfyllelsen används ett antal resultatindikatorer. Indikatorerna är valda efter hur väl de beskriver måluppfyllelsen om att frånvaro på grund av arbete ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Följande indikatorer används: Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. -skillnader i ohälsotal mellan länen -inflödet i sjukförsäkringen -medelfallängd på sjukfallen -antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar -sjukfrånvaron enligt (internationell jämförelse med jämförbara EU-/OECD- länder). beslutade inte något specifikt mål för utgiftsområde Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. är målet för utgiftsområdet att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Detta mål innebär mer specifikt att: -sjukfrånvaron inte ska variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer, 2.4.2Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Målet för regeringens politik är att sjukfrånvaron ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. De senaste årens kraftigt sjunkande sjukfrånvaro innebär att förutsättningarna är goda att nå detta mål. Antalet sjukanmälningar har minskat kontinuerligt och sjukfallen blir också kortare. Detta har medfört att den korta och medellånga sjukfrånvaron är på en historiskt låg nivå. Även nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättningar har minskat och är nu på ungefär samma nivå som . Utvecklingen med ett ökande antal i sjuk- och aktivitetsersättning har definitivt brutits och minskningstakten sker allt snabbare och väntas fortsätta öka. Därför kan denna del av sjukfrånvaron ännu inte nivåmässigt anses vara låg och stabil. Sammantaget innebär dessa förändringar att ohälsotalet, dvs. samlade mått för ersatta dagar från sjukförsäkringen har minskat från 38,3 till 34,3 . Det är regeringens bedömning att nedgången av sjukfrånvaron är stabil och kommer att fortsätta . Det minskade antalet påbörjade sjukfall kommer, i kombination med de regelförändringar som regeringen har genomfört, att leda till en fortsatt nedgång, framför allt vad gäller antalet individer med sjukersättning. De regionala skillnaderna i ohälsa har minskat, men skillnaderna är fortfarande betydande. Detsamma gäller skillnaden mellan kvinnor och män. Antalet sjukfall (personer med sjuk- eller rehabiliteringspenning) har fortsatt att minska under såväl 2008 som . Vid utgången av 2008 var det totala antalet pågående sjukfall 132 000. Det var 32 000 färre än motsvarande tidpunkt . Minskningen har skett både i korta och långa fallängder, exempelvis bestod hälften av minskningen av sjukfall som varat eller längre. Antalet sjukfall är på en historiskt låg nivå. fanns 122 000 pågående sjukfall. Andelen kvinnor var . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 2.1 Antalet pågående sjukfall, januari 6 - 12 mån En central faktor för både historisk som framtida utveckling av sjukfrånvaron är antalet sjukfall som påbörjas. Inflödet till sjukförsäkringen i diagram 2.2 mätt som startade sjukfall som får en varaktighet i minst fortsätter att minska. Det senaste årets inflöde enligt detta sätt att mäta är lägre än . Eftersom ett lågt inflöde i förlängningen ger avtryck på antalet i övriga längdklasser är detta grunden till en fortsatt god utveckling. Än så länge finns således inga tecken på att utvecklingen i termer av sammanlagd sjukfrånvaro är på väg att vända upp igen. Det måste till en ganska stor ökning av inflödet för att sjukfrånvaron totalt sett ska börja öka allt annat lika. En osäkerhetsfaktor i detta är naturligtvis hur den försämrade konjunkturbilden kommer att påverka sjukfrånvaron framöver. fanns ett negativt samband mellan sjukfrånvaro och arbetslöshet; när arbetslösheten ökade sjönk sjukfrånvaron och vice versa. Förhållandet har därefter varit det motsatta fram tills den senaste tidens ökade arbetslöshet då alltså förhållandet återigen varit negativt. Det är således oklart hur den stigande arbetslösheten kommer att påverka sjukförsäkringen både . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 2.2 Antalet startade sjukfall som blir minst januari 1994februari 2008. Nämnda positiva utveckling vad gäller lägre inflöde kan i mångt och mycket beskrivas som spegelbilden till utvecklingen i slutet av 1990- talet med den kraftiga ökningen av antalet startade sjukfall. Sjukfallen avslutas även snabbare i de flesta fallängder. Beräknas en medelfallängd för sjukfall med samma teknik som inom demografin (se diagram 2.3) visar det sig att sjukfall som exempelvis passerade sin 180:e dag under 12-månaders- perioden fram i genomsnitt beräknas pågå omkring 9 månader till, vilket är en kortare förväntad tid jämfört med toppnoteringen 2003. Diagram 2.3 Förväntad återstående fallängd i månader för sjukfall som passerat olika fallängder januari 1994april Tabell 2.3 Antal med pågående sjukfall per 1000 försäkrade. De vanligaste diagnosgrupperna. Förändring 2009/2006, % Källa: , DoA Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning (SA) uppgick till 510 500 . Det motsvarar en minskning om 34 000, , jämfört med . Av personerna med sjuk- och aktivitetsersättning är kvinnor och män. Diagram 2.4 Antal med sjuk- och aktivitetsersättning januari 2003juni 2009 Utvecklingen av nybeviljandet vad gäller sjukersättning är starkt beroende av den tidigare utvecklingen av framför allt långa sjukfall. I och med att antalet långa sjukfall minskat väsentligt har detta bidragit till ett lågt nybeviljande. Därtill spelar regler och tillämpning en betydande roll. Nybeviljandet av sjukersättning har sett väldigt olika ut under första respektive . ändrades reglerna för när sjukersättning ska beviljas kortfattat kan förändringen beskrivas som att en stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan krävs för att få sjukersättning. Den tidsbegränsade sjukersättningen kommer därmed att fasas ut. Totalt nybeviljades cirka 30 000 sjukersättningar . Två tredjedelar av dessa nybeviljanden kom , och då särskilt (8 000 nybeviljanden). Månaderna därefter har nybeviljandet varit mycket lågt, så även . Det är framför allt s.k. utbytesärenden när sjukpenning byts ut mot sjukersättning som minskat sedan regeländringen trädde i kraft. Nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättning har alltså varit mycket lågt. i relation till befolkningen är det den lägsta nivån . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 fanns 69 000 fall med tidsbegränsad sjukersättning. är kvinnor och är män. Som nämnts kommer tidsbegränsad sjukersättning utfasas enligt följande regler. Den ytterligare period som kan beviljas får maximalt vara 18 månader och dock längst löpa . Därefter får ingen tidsbegränsad ersättning utges. beviljas av dessa ärenden ingen ny ersättningsperiod efter den tidigare periodens slut. Totalt har 33 000 ärenden fått en sådan förlängd period . Ungefär 36 000 ärenden har således ännu inte kommit till den tidpunkten där det beslutas om de ska beviljas en ytterligare period eller inte. som nybeviljandet minskar har utflödet ökat kontinuerligt. Utflödet består till största delen av personer som fyller och går i ålderspension. Därtill finns ett utflöde genom dödsfall. Merparten av det övriga utflödet ur sjukersättning utgörs av personer med tidsbegränsad sjukersättning, varför detta utflöde beräknas minska väsentligt som en följd av att förmånen tidsbegränsad sjukersättning fasas ut. Sammanfattningsvis har det låga nybeviljandet och att fler lämnat sjukersättning lett till att antalet personer med sjukersättning har minskat. Denna minskning väntas fortsätta . Det mått som bäst sammanfattar hela sjukförsäkringens volymnivå är ohälsotalet. Ohälsotalet innehåller information om volymen på sjukersättningar och aktivitetsersättningar (SA), men även sjukfallsdelen (sjukpenning och rehabiliteringspenning). Ohälsovolymen består till största delen av sjuk- och aktivitetsersättning, denna del motsvarar av ohälsotalet. Ohälsotalet visar det genomsnittliga antalet dagar som utbetalats från sjukförsäkringen per person i befolkningen . har ohälsotalet haft en årlig minskningstakt om . Den senaste tidens minskning förklaras både av en minskande SA- och sjukfallsvolym, där sjukfallsdelen bidragit mest till minskningen. Sjukfallsdelen har minskat , men inledningsvis medförde detta inte lika stor minskning av ohälsotalet då 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 minskar både sjukfalls- och SA-delen av ohälsotalet. Skillnaderna i ohälsotal mellan kvinnor och män är stora. Kvinnor har ett högre ohälsotal än männen. Nivåskillnaden förstärktes något i samband med uppgången i ohälsotalet och har kvarstått . Diagram 2.5 Ohälsotalets utveckling januari 2000april Kvinnor, män, samtliga, 12-månadersvärden Utöver kön finns även stora skillnader i ohälsotal beroende på ålder. Ju äldre åldersgrupper desto högre är ohälsotalet. Ett glädjande faktum är att ohälsotalet har minskat i alla åldersklasser . Diagram 2.6 Ohälsotalet efter olika åldersklasser 20 - 29 år 30 - 39 år 40 - 49 år 50 - 59 år Av tabell 2.4 framgår att det är i åldrarna som kvinnors ohälsa är förhållandevis störst jämfört med männens. Tabell 2.4 Ohälsotal olika åldrar efter kön Ohälsotalets regionala variation är påtaglig men har minskat i samband med att den absoluta nivån generellt sett sjunkit mer i de län där ohälsotalet är som högst. Den traditionella bilden gäller dock fortfarande, dvs. i län med en god arbetsmarknad och relativt ung befolkning är ohälsotalet lägst och vice versa. Diagram 2.7 Ohälsotalet i olika län sorterat 07 06 03 län 12 län 05 14 09 04 20 10 08 län 17 22 19 18 län 24 En utgångspunkt för målet att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå är att sjukfrånvaron ska vara i linje med genomsnittet för länder med motsvarande system och motsvarande förmåner inom EU och . Både datatillgången och jämförbarheten av sjukfrånvaron i olika länder är dock begränsad, vilket försvårar internationella jämförelser. Ett jämförbart mått på sjukfrånvaron kan fås från Arbetskraftsundersökningar () som genomförs på samma sätt i de europeiska länderna. Jämförbarheten gäller , oavsett om ersättning av inkomstbortfall betalas ut eller inte 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 och oberoende av varifrån ersättningen betalas ut. Denna statistik tas fram av Europeiska unionens som sammanställer data från de nationella arbetskraftsundersökningarna. Det mått som är tillgängligt är av samma typ som måttet som används för jämförelser av arbetslöshet inom EU och i ILO-sta- tistik för länder världen över. Måttet för sjukfrånvaron anger andelen anställda (i procent) som under en representativ vecka är frånvarande på heltid på grund av egen sjukdom eller skada. I diagram 2.8 redovisas sjukfrånvarons utveckling i , , , , , , och . Diagram 2.8 Sjukfrånvaro på heltid som andel av antal anställda i åldern , 19902008, procent Källa: Labour Force Surveys, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Av diagram 2.9 framgår att män i har en sjukfrånvaro som ligger nära det västeuropeiska genomsnittet medan kvinnor i ligger över motsvarande genomsnitt bland kvinnor. Diagram 2.9 Sjukfrånvaro bland anställda kvinnor och män i åldern , 2007, procent Källa: Labour Force Surveys, Andelen anställda i åldern som har varit frånvarande på heltid på grund av egen sjukdom eller skada. har samlat in statistik på andra länders motsvarighet till sjuk- och aktivitetsersättning. Denna jämförelse redovisas i diagram 2.10 och bygger på administrativ data över andelen personer i befolkningen mellan som uppbär en förtidspension (disability benefit). har andelen förtidspensionärer i befolkningen utvecklats dramatiskt olika, både inom och mellan länderna. Andelen förtidspensionärer är anmärkningsvärt hög i till exempel , och . Diagram 2.10 Förtidspensionärer 2007 som andel av befolkningen i åldern 2064 Källa: , Background paper "Sickness, Disability and Work: on track in the economic downturn". Not: 2004 för ; 2005 för ; 2006 för , , , och . Diagram 2.10 visar att , med undantag för , 2007 hade den högsta andelen förtidspensionärer bland . av befolkningen hade sjuk- och aktivitetsersättning. har antalet personer i sjuk- och aktivitetsersättning sjunkit med cirka 40 000 i . nuvarande nivå innebär således att vi närmat oss OECD- genomsnittet. Minskningen väntas fortsätta. Enligt prognos beräknas andelen med sjuk- och aktivitetsersättning i åldrarna vara 2012. Uppföljning av det reformerade regelverket trädde den nya sjukförsäkringsreformen, den s.k. rehabiliteringskedjan, i kraft för nya sjukfall. Sjukfall som har påbörjats omfattas av de nya reglerna . har fått regeringens uppdrag att kontinuerligt följa upp reformen. Av den senaste uppföljningen framgår att sjukfall som har påbörjats efter att sjukförsäkringsreformen trädde i kraft har visat en högre avslutssannolikhet än äldre sjukfall. Det framgår också att utflödet av de äldre sjukfallen har ökat påtagligt när dessa har nått och där- igenom blivit föremål för de nya sjukskrivningsreglerna. För de kortaste sjukfallen har dock utflödet legat på en oförändrad nivå. Detta kan ha samband med det lägre inflöde till sjukpenning som har beskrivits ovan. har, utifrån de sjukfall som avslutades och då pågått i minst , undersökt vilken huvudsaklig försörjningskälla dessa personer hade några månader efter det att sjukfallet avslutades. Undersökningen genomfördes i form av telefonintervjuer. Undersökningen visar att arbetar som anställda och är egna företagare. är arbetssökande eller i arbetsmarknadspolitisk åtgärd. är åter sjukskrivna med ersättning från och är sjukskrivna utan ersättning från . Detta ska jämföras med situationen innan sjukskrivningen då var anställda eller drev eget företag. har sedan sjukpenningen avslutades eller blev indragen ansökt om försörjningsstöd. Andelen är högre () bland de ensamstående jämfört med gifta/sammanboende (en procent). Bland dem som sökt fick drygt hälften försörjningsstöd, en tredjedel var inte berättigad till det och uppger att ärendet fortfarande utreds. Ungefär en tiondel av de sjukfall som avslutades enligt ovan var indragningar. Reformen innebär vidare att sjukpenning ska kunna betalas ut med 80 procents ersättningsnivå maximalt under en viss ramtid. En person som har uppburit sjukpenning kan beviljas fortsatt sjukpenning om det finns synnerliga skäl för det. Till och med hade nästan 8 200 personer ansökt om fortsatt sjukpenning varav närmare 2 500 fått ersättningen beviljad. Cancerdiagnoser står för av beviljad fortsatt sjukpenning. Det har funnits en relativt stor spridning i diagnoserna bland avslagsbesluten. Ytterligare en ändring i sjukförsäkringen är att sjukersättning fr.o.m. endast beviljas personer som har en stadigvarande nedsättning av sin arbetsförmåga. Den tidsbegränsade sjukersättningen har avskaffats. Personer som redan uppbar en tidsbegränsad sjukersättning vid ikraftträdandet har dock ersättningen kvar. Dessutom har dessa personer möjlighet till ytterligare en eller flera perioder med sjukersätt- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ning på sammanlagt 18 månader enligt de bestämmelser som gällde före reformen. har den tidsbegränsade sjukersättningen löpt ut för 47 500 personer. av dessa personer har fått en ny period med tidsbegränsad sjukersättning. Detta är något färre än året innan (juli 2007mars 2008).