prop · GX0344 · 2009-10-21 00:00:00 — Den marginella förändringen i andelen kapital beror främst på att det investerade kapitalet hos de nytillkomna pensions- spararna har varit litet, vilket i sin tur förklaras av att denna grupp främst består av unga personer som är nya på arbetsmarknaden och därför har relativt små medel att placera. förvaltades i Premiespar- fonden. Den pågående utvecklingen i premiepensionssystemet, samt de erfarenheter som finns från liknande utländska pensionssystem, indikerar att det förvaltade kapitalet i sannolikt kommer att vara betydande även framöver. Att avstå från att anmäla ett aktivt val kan också vara resultatet av ett medvetet val. Andelen som uppger att de medvetet valt Premiespar- fonden är emellertid relativt låg, , se tabell 5.3. De personer som inte deltog aktivt i valet , dvs. de som inte aktivt valde fond på samt de som inte aktivt valde Premiespar- fonden, har i olika eftervalsundersökningar, som förklaringar till att de inte deltog i valet, angett att de hade bristande kunskaper, var ointresserade eller var negativa till premiepensionssystemets utformning. Denna grupp utgjordes till stor del av pensionssparare med lägre inkomst och lägre utbildningsnivå än genomsnittet. Tabell 5.3 Andelen bland förstagångsväljarna som uppger att de medvetet valt Premiesparfonden. Källa: PPM:s eftervalsundersökningar. 1 Se PPM:s rapport 2009:1, Pensionsspararna och pensionärerna 2008. Anm.: görs eftervalsundersökningar , dock gjordes ingen Prop. 2009/10:44 2006. Inför undersökningen 2008 ändrades definitionen av den tillfrågade målgruppen genom att inkludera ett åldersvillkor samt krav på på premiepensions- kontot. I tidigare undersökningar har inte några restriktioner påförts målgruppen. De allra flesta sparare som fått pensionsmedlen placerade i Premiespar- fonden har kvar fonden. Figur 5.2 visar dock att flera sparare väljer att lämna fonden. Det årliga utflödet av sparare har dessutom ökat , med undantag av 2008. Figur 5.2 Antalet pensionssparare som lämnar Premiesparfonden . Källa: PPM. Premiesparfonden förvaltas av Sjunde AP-fonden och är inom premie- pensionssystemet kategoriserad som global aktiefond med medelrisknivå. Fonden kan inte väljas aktivt utan pensionsspararnas medel placeras i fonden om spararen inte anmäler något fondval. Premiesparfonden är alltså inte valbar på samma sätt som de övriga fonderna inom premie- pensionssystemet. I tabell 5.4 visas Premiepensionsfondens strategiska allokering såsom den sett ut sedan fonden startades. Sjunde beslutade att av Premiesparfondens tillgångar ska placeras i aktier. Av detta kapital placeras i globala aktier, i svenska aktier, i tillväxtmarknader och i onoterade aktier via riskkapitalfonder, s.k. private equity. Därutöver finns en viss aktieexponering i fondens hedgefonds- investeringar. Sjunde AP-fonden har kunnat hålla nere förvaltnings- kostnaderna för Premiesparfonden genom att ha en stor del av portföljen passivt förvaltad mot ett index. Den årliga förvaltningsavgiften är bland de lägsta i hela premiepensionssystemet, motsvarande år Prop. Premiesparfondens strategiska allokering från start. Källa: Sjunde AP-Fonden. 5.3Pensionssparare med aktivt vald portfölj av pensionsspararna har gjort ett aktiv val och placerat premiepensionsmedlen i en egen vald portfölj. I ett interna- tionellt perspektiv är det en hög andel. Den höga andelen förklaras av att två tredjedelar av spararna gjorde ett aktivt val vid det första valet . Som framgår av tabell 5.2 ovan har andelen aktiva förstagångsväljare minskat avsevärt . uppgick andelen till . Pensionsspararnas val av fondförvaltare En analys av vilka beslutskriterier som pensionssparare använder visar att det handlar om sådana kriterier som historisk avkastning och avgifter. Vid det första valet angav av dem som valde egna portföljer att de valde utifrån fondernas tidigare avkastning. Motsvarande siffra för 20012004 har rört sig kring . angav ett stort antal pensionssparare att de valt fonder utifrån låga avgifter; vid det första valet och fram . En analys genomförd av PPM av de val som förstagångsväljarna gjorde visar att pensions- spararna tar hänsyn till både fondernas avkastning och fondavgifter när de väljer fonder inom en viss kategori. I genomsnitt väljer pensionsspararna att i lägre grad utnyttja möjlig- heten att välja upp till fem fonder. Vid valet valde förstagångs- väljarna i genomsnitt 3,4 fonder, därefter har det genomsnittliga antalet fonder vid första valet minskat. Vid valen 2007 och 2008 valdes igenom- Prop. 2009/10:44 snitt 2,2 fonder.2 Som konstateras i avsnitt 5.6 kan det vara svårt för pensionsspararna att bedöma olika fondförvaltare. PPM har jämfört svenska och utländska fondbolags popularitet och konstaterar att per var endast av det totala kapitalet placerat i utländska fond- bolags fonder. PPM:s analyser visar att svenska fondbolags fonder i större omfattning i genomsnitt utvecklas sämre än relevant index jämfört med utländska fondbolags fonder. Inom premiepensionssystemet kan pensionsspararna köpa och sälja fonder på nära nog daglig basis och utan att påföras transaktionsavgifter. Totalt genomfördes 3,2 miljoner fondbyten . Antalet fond- byten har ökat markant , vilket framgår av figur 5.3. En stor del av ökningen kan dock troligen tillskrivas de förvaltnings- och råd- givningsföretag som regelbundet, mot en avgift, genomför fondbyten åt sina kunder. Uppskattningsvis har närmare hälften av fondbytena genomförts av dessa förvalt- ningsföretag.3 bytte 722 000 pensionssparare fonder vid åtminstone ett tillfälle, vilket motsvarar av dem med egen vald portfölj eller av pensionsspararkollektivet. var det av kollektivet som bytte fonder. Även om andelen pensionssparare som byter fonder har ökat så är det en relativt liten andel av spararna som står för fondhandeln i systemet. 2Se PPM:s rapport 2009:1, Pensionsspararna och pensionärerna 2008. 3PPM uppskattar att av de fondbyten som genomfördes gjordes via s.k. förvaltnings- och rådgivningsföretag. PPM vet dock inte huruvida fondbyten görs via dessa företag. Ofta gör företagen byten åt ett stort antal pensionssparare och dessa s.k. massbyten registreras av PPM. Det är utifrån dessa massbyten som den uppskattade uppgiften är beräknad. Källa: PPM. Premievalsfonden förvaltas av Sjunde AP-fonden och är kategoriserad som global aktiefond i premiepensionssystemet med medelrisknivå. Fonden är valbar i samma utsträckning som övriga fonder på . Medlen i Premievalsfonden uppgår till av det totala kapitalet i premiepensionssystemet. Premievalsfondens strategiska tillgångsallokering är följande. Av fondens kapital placeras i globala aktier, i svenska aktier och i aktier på tillväxtmarknader. Därutöver är av fondkapitalet investerat i private equity. Den årliga förvaltningsavgiften för Premievalsfonden är densamma som för Premiesparfonden, dvs. av det förvaltade kapitalet. Det reformerade ålderspensionssystemet innebär att den enskilde indi- viden bär risken i pensionsinkomsten i betydligt större utsträckning än i det tidigare pensionssystemet. Inkomstpensionen är följsamhetsindexerad, vilket innebär att pensions- utbetalningarna följer den genomsnittliga löneutvecklingen i . Syftet med indexeringen är att när den ekonomiska tillväxten i landet minskar (ökar) i förhållande till en given norm justeras pensionärernas inkomstpension ned (upp), dvs. det är den enskilde individen som får I det tidigare pensionssystemet följde pensions- Prop. 2009/10:44 inkomsten i stort den allmänna prisutvecklingen, vilket innebar att inkomstrisken fördelades på den arbetande befolkningen. Premiepensionssystemet är fullständigt fonderat, dvs. några tillgångar utöver det fonderade kapitalet. enskildes premiepension är därför beroende av de avsättningar som denne gjort till systemet, avkastningen på de fonderade medlen samt administrations- och förvaltningskostnader. fattar den enskilde pensionsspararen investeringsbeslutet och bär därför Den enskilde pensionsspararen får därigenom möjlighet att ta hänsyn till bl.a. riskvilja, ålder, inkomst och annat sparande, dvs. har möjlighet att anpassa risken i premiepensions- sparandet till sin specifika livssituation. Tanken bakom premiepensionssystemets införande som en del av ålderspensionssystemet var att systemet skulle verka riskutjämnande. förhållandet att den enskilde pensionsspararen har investeringsrisken för premiepensionen kan verka riskutjämnande genom att medlen investeras på kapitalmarknaden och därigenom balanseras den påverkan som utövas av den demografiska utvecklingen, den ekonomiska tillväxten i samt utvecklingen i den sektor i ekonomin som den enskilde verkar i. Risknivåns betydelse för premiepensionen Att bestämma den långsiktiga strategiska tillgångsfördelningen för förvaltningen är normalt det beslut som har störst betydelse för port- följens risk och avkastning. Det mest avgörande beslutet för risknivån i en portfölj är uppdelningen i aktier och obligationer ju högre andel aktier, desto högre risk. Valet av risknivå i premiepensionsportföljen är av central betydelse för den slutliga premiepensionen. Med risk avses förväntade genomsnittliga avvikelser såväl upp som ned från förväntad avkastning. För att få en hög förväntad avkastning krävs i regel en hög risknivå. innebär vanligen att även avkastningen är låg. Om en fondportfölj med hög risk sätts samman kommer värdet på fondandelarna att vara volatilt, vilket innebär att värdet på portföljen kan svänga kraftigt såväl upp som Om en fondportfölj med låg risk sätts samman undviker spararen stora svängningar i portföljens värde, men avstår därmed också från möjligheterna till hög avkastning. Risknivån i fondportföljen speglar således den avkastning som portföljen förväntas generera. Premiepensionen är en del av en helhet Avsättningar till det allmänna ålderspensionssystemet syftar till att utjämna individens konsumtion över livscykeln och på så sätt minska risken för denne att få en kraftigt försämrad levnadsstandard som Dessa avsättningar kompletteras i regel med annat sparande och det kan ske både i finansiella och reala tillgångar. Premiepensionen är inte bara en del av den allmänna ålderspensionen utan även en del av individens samlade förmögenhet. nivå består den totala förmögenheten av två delar, dels finansiella och reala tillgångar, dels humankapital. Humankapitalet utgörs av individens kunskaper, färdigheter och andra till produktionsförmågan bidragande fysiska samt psykiska egenskaper som förvärvats genom bl.a. utbildning. Värdet av en individs humankapital består av nuvärdet av all framtida inkomst från förvärvsarbete. Även om humankapitalet inte är omsätt- ningsbart, är det ofta den största delen av en individs totala förmögenhet. Detta gäller särskilt för yngre som i regel har betydligt mer humankapital än finansiellt kapital. Investeringen i humankapitalet är för de allra flesta pensionssparare förknippad med en låg risk, motsvarande risken i en obligationsinveste- ring. Det beror på att löneinkomsten för de allra flesta människor varierar förhållandevis lite över tiden. Det betyder att individen vid unga år kan ha en hög risk i sitt finansiella sparande utan att risken i individens samlade portfölj blir hög individens humankapital är stort och kompen- serar för risken i de finansiella placeringarna. Närmare pensioneringen är humankapitalet mindre vilket betyder att risken i den finansiella placeringen får större genomslag. Storleken på pensionsspararens förväntade inkomstpension är relaterad till såväl värdet på individens humankapital som värdet på pensions- spararkollektivets humankapital, eftersom inkomstpensionen utvecklas i takt med tillväxten i den svenska ekonomin. Risken i denna placering är därmed låg och kan jämställas med en obligationsplacering. Av de samlade pensionsinbetalningarna utgör premiepensionsinbetal- ningarna medan de resterande går till inkomstpension. Därtill är premiepensionssystemet nytt, vilket innebär att andelen premiepensionsmedel i den samlade pensionsförmögen- heten inom det allmänna pensionssystemet för de allra flesta är väsent- ligt lägre än . kommer premiepensionens storlek och betydelse att vara större för de yngre generationerna pensionssparare. Samband mellan önskvärd risknivå och pensionsspararens ålder Den önskade risknivån i pensionssparandet kan kopplas samman med en rad olika faktorer, t.ex. pensionsspararens övergripande inställning till risk, spararens återstående tid på arbetsmarknaden och spararens place- ringshorisont. I regel används pensionsspararens ålder som ett generellt mått på den återstående tiden på arbetsmarknaden och på placeringshori- sonten. Ju äldre pensionsspararen är desto har spararen kvar på arbetsmarknaden. Likaså är placeringshorisonten kortare ju äldre spar- aren är. Ett vanligt inslag bland kapitalförvaltningsprodukter för pensionsspar- ande är generationsfonder. I generationsfonder anpassas risknivån så att den avtar med pensionsspararens stigande ålder. Två skäl brukar åberopas till varför risknivån i pensionstillgångarna ska minska med pensionsspararens stigande ålder. För det första minskar humankapitalet . utgör humankapitalet en stor andel av spararens totala tillgångsportfölj. Eftersom risknivån i humankapitalet i regel är låg kan spararen kompensera med hög risknivå i pensions- sparandet. Allteftersom spararen närmar sig pensionsåldern minskar andelen humankapital och därmed blir risknivån i den totala tillgångs- Spararen bör då trappa ned risken i pensionssparandet Prop. 2009/10:44 med stigande ålder för att få en rimlig total risknivå. För det andra kan den som är ung göra anpassningar i sparandet och arbetsutbudet på ett sätt som äldre inte kan göra. Äldre har av naturliga skäl kvar på arbetsmarknaden samt kortare placeringshorisont och har därför inte samma möjligheter till anpassning. Den som är äldre och tar hög risk riskerar annars att få en onödigt låg pension. Detsamma gäller även den som tar låg risk . Pensionsspararnas förutsättningar för pensions- Svårigheter i långsiktig pensionsförvaltning Pensionsreformen innebär att pensionsspararen har ansvaret för förvalt- ningen av sina premiepensionsmedel. För att kunna sätta samman en effektiv premiepensionsportfölj krävs, som inom all kapitalförvaltning, att spararen fattar en serie sammanhängande och av varandra beroende Beslut måste fattas om den risknivå som placeringen ska exponeras mot och om pensionsmedlens fördelning mellan olika Genom att kombinera tillgångsslag med olika risk- egenskaper uppnås en diversifiering i portföljen. På detta sätt kan en effektiv portfölj sättas samman som maximerar avkastningen vid en Vidare ska fondförvaltare för förvaltningsuppdraget Innan förvaltare väljs bör också ställning tas till vilken förvalt- ningsmodell som ska användas, dvs. vilken fondtyp som medlen ska placeras i generationsfond, blandfond (sammansättning av aktie- och räntefonder) eller i renodlade aktie- och räntefonder. typerna representerar olika förvaltningsformer som ställer olika krav på uppföljning från pensionsspararnas sida. långsiktigt, vilket ökar komplexiteten i beslutsfattandet och ställer krav på kontinuerlig uppföljning av fattade beslut. Att sätta samman och därefter sköta en portfölj avsedd för pensions- sparande är alltså en komplex process. När det gäller pensionsspararnas förutsättningar att klara av detta i premiepensionssystemet krävs såväl kunskap som engagemang för att resultatet i slutändan ska bli lyckat. Alla pensionssparare kan dock inte förväntas ha tillräcklig kunskap eller engagemang för att sköta en fondportfölj. redogör för exempel av olika svårigheter som pensionssparare ställs inför i sin pensionsförvaltning som är tagna från forskningen kring pensions- Dessa exempel redogörs kortfattat för nedan. referenser hänvisas till utredningens betänkande (SOU 2005:87). Pensionsspararnas syn på valfrihet Det kan tyckas vara en självklarhet att fler valmöjligheter är bättre än ett Inom psykologin framhålls att möjligheten till personligt val ökar individers motivation, känsla av kontroll, utfall och generella välbe- De flesta studier av individuella val är emellertid gjorda i experiment i vilka antalet alternativ är begränsat. psykologer intresserat sig för vad som händer när valmängden ökar från ett litet till ett stort antal alternativ. Resultatet från några av dessa studier visar att när antalet alternativ ökar och skillnaden mellan de olika alternativen blir mindre, får individer allt svårare att fatta beslut och resultatet kan bli att de avstår från att välja. Ett stort antal fondalternativ kan således vara passiverande. basalternativ erbjuds i fonderande pensionsordningar har det också visat sig att pensionssparare har en benägenhet att välja detta alternativ i stor Studier på amerikanska data visar att pensionssparare sällan diversifierar sina portföljer utan har antingen för hög koncentration av aktier eller räntebärande tillgångar i sin portfölj. Individer som trots allt försöker diversifiera sina portföljer följer ofta enkla tumregler. synnerhet om utbudet av fonder är stort. Studier visar också att pensionssparare tenderar att välja en alltför stor andel i tillgångar i sitt eget land (home bias) eller i det egna företaget En sådan strategi innebär att risken i de finansiella tillgångarna exponeras mot samma region eller sektor som human- kapitalet exponeras mot. En förklaring till varför individer väljer en sådan strategi är att de känner större förtroende för den egna ekonomin eller sektorn och tycker sig ha bättre kunskaper om dess framtida För en svensk investerare som placerat på detta sätt blir resultatet att en nedgång i den svenska ekonomin inte bara påverkar värdet på humankapitalet utan också värdet på det finansiella kapitalet. Svårigheter förknippade med att utvärdera fondförvaltares kvalitet Det är svårt att bedöma fondförvaltares och fonders kvalitet. sparande är som nämnts långsiktigt och en slutlig utvärdering av hur framgångsrik förvaltningen varit ges inte förrän pensionen börjar betalas Studier har visat att sparare tenderar att välja fondförvaltare som varit framgångsrika, t. ex. överträffat sitt index under ett par års tid. studier på amerikanska data som visar att det finns viss sannolikhet att en fond som presterar ett dåligt aktivt resultat löper risk att fortsätta göra Däremot finns inga belägg för att en fond med bra avkastning fortsätter att vara bra. En annan faktor som kan användas av pensionssparare som urvals- kriterium är fondavgifter. Avgifter är emellertid inte nödvändigtvis relaterade till fondens kvalitet. Ett flertal studier pekar på att det är svårt att påvisa ett entydigt positivt samband mellan avgifter och avkastning. Den tillgångsfördelning mellan aktier och räntebärande tillgångar som pensionsspararen inledningsvis väljer kommer att förändras , eftersom aktier och räntebärande tillgångar har olika risk och förväntad Prop. 2009/10:44 avkastning. Normalt förväntas aktier ha en högre avkastning än räntebärande värdepapper på lång sikt. Detta innebär att andelen aktier och därigenom risknivån kommer att öka över tiden. Portföljen behöver därför återbalanseras för att återfå den ursprungliga risknivån. Risknivån i portföljen kan även behöva justeras med hänsyn till pensionsspararens ålder. Verktyg för att välja risknivå För att hjälpa pensionsspararna att välja rätt risknivå i premiepensions- portföljen har PPM utvecklat ett beslutsstöd, den s.k. PPM-Lotsen. PPM- Lotsen är ett interaktivt webbaserat verktyg som ger vägledning till pensionsspararen när denne sätter samman premiepensionsportföljen. Spararen får ange risknivå, ålderskategori samt ungefärlig inkomst. PPM-Lotsen väljer på basis av den tillhandahållna informationen ut förslag på placeringsalternativ. Spararen väljer sedan själv mellan de fonder som matchas mot dennes risk, inkomst och ålder. I PPM-Lotsen betraktas den allmänna ålderspensionen som basen i den samlade pensionsportföljen och det tas inte hänsyn till sparande utanför det allmänna pensionssystemet. 6 Statliga alternativ i premiepensionssystemet Regeringens förslag: Premiesparfonden ska läggas ned och ersättas med förvalsalternativ där pensionsspararens medel placeras i fonder enligt en fördelning som bestäms utifrån pensionsspararens ålder. Pensionsmedlen i Premiesparfonden ska föras över till förvalsalter- nativet. Fonderna som utgör komponenter i förvalsalternativet ska förvaltas av Sjunde AP-fonden. förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstansernas synpunkter på förslag: Samtliga remissinstanser som yttrat sig över utredningens förslag att basalternativet bör ha en generationsfondsprofil är positiva till förslaget. Första AP-fonden framhåller att situationen i ekonomin, i pensionssystemet eller på de finansiella marknaderna kan förändras så att andra alternativ, än ett basalternativ med generationsfondsprofil, ter sig väl så intressanta . Första AP-fonden anser därför att det är mindre lämpligt att i lagstiftning specificera hur Sjunde AP-fondens utbud ska konstrueras i detalj. Inte heller bör det vara en uppgift för () eller en eventuellt ny pensions- myndighet att specificera utbudet i detalj. I lagstiftningen bör i stället läggas fast övergripande och tydliga regler för alla systemets fonder. Enligt Första AP-fonden bör det vara Sjunde AP-fondens uppgift att ta fram och erbjuda den struktur som fonden anser bäst gagna den eller de representativa pensionsspararna. Att utnyttja Sjunde AP-fondens erfarenheter och kunskaper inom kapitalförvaltningen ger på lång sikt de bästa möjligheterna att anpassa utbudet av fonder till vad som bäst gagnar spararna. Första AP-fonden menar att på detta sätt ökar möjligheterna att erbjuda spararna ett flexibelt men ändå kostnads- effektivt basalternativ i premiepensionssystemet. anser att systemets basalternativ bör vara tryggt och billigt och därför bör struktureras som kostnadseffektiva generationsfonder. Staten ska inte spekulera med pensionsspararnas pengar genom aktiv förvaltning och därför bör basalternativet utgöras av en serie generationsindexfonder. Vidare anser att dessa indexfonder endast bör få upphandlas med rent kvantitativa kriterier. Enligt Sjunde AP-fondens uppfattning är det viktigt att Sjunde AP- fonden får avgöra hur generationsfondsprofilen för basalternativet ska utformas närmare. Vidare tillstyrker Sjunde AP-fonden utredningens förslag om att Premiesparfonden ersätts med ett antal tillgångslagsfonder, som ska uppfylla UCITS-direktivets krav. Det bör ankomma på Sjunde AP-fonden att själva bestämma antal och utformning av dessa underligg- ande fonder så att basalternativet blir så kostnadseffektivt som möjligt. Remissinstansernas synpunkter på promemorians förslag: ifrågasätter förslaget att Premiesparfonden ska ersättas med generationsfonder, och menar att det inte är tillräckligt belyst varför Premiesparfonden inte kan tillgodose dessa behov. Skälen för regeringens förslag: Premiesparfonden kan inte som övriga fonder i premiepensionssystemet väljas aktivt. I fonden placeras bara premiepensionsmedel för de pensionssparare som inte anmäler något fondval, dvs. fonden är förvald för denna grupp av sparare. Premiesparfonden kallas även för icke-väljarfonden. Som framgår av avsnitt 6.3 föreslår vi att, i samband med att Premiespar- fonden läggs ner och det nya förvalsalternativet införs, förvalsalternativet ska bli valbart och vara tillgängligt för samtliga sparare i premie- pensionssystemet. Det innebär att det nya alternativet inte längre kommer att vara ett renodlat s.k. icke-väljaralternativ och vi benämner det därför i fortsättningen för förvalsalternativet. kallar det nya alternativet för premie- pensionssystemets basalternativ. Denna benämning kan uppfattas som att det statliga alternativet är den egentliga basen i premiepensionssystemet, vilket inte är avsikten med alternativet.