prop · GW03199 · 2009-05-15 00:00:00 — i första och andra hand (mottagande i första och andra hand beskrivs utförligt i författningskommentaren). Å ena sidan begränsar det en elevs möjlighet att bli mottagen i första hand till en gymnasial lärlingsutbildning utanför hemkommunen. Å andra sidan innebär för- slaget att elever som vill ha en skolförlagd utbildning på ett program utanför hemkommunen inte blir begränsade i de fall hemkommunen erbjuder programmet i form av gymnasial lärlingsutbildning men inte som skolförlagd utbildning. Gymnasial lärlingsutbildning infördes på försök och enligt regeringens mening är det för tidigt att innan mer erfarenheter vunnits, fullt ut jämställa lärlingsutbildning med skolförlagd utbildning vad avser mottagande i första hand. Regeringen vill dock framhålla att s.k. frisökning gäller för gymnasial lärlingsutbild- ning. Begreppet frisökning beskrivs i avsnitt 9.3. Samma principer för interkommunal ersättning föreslås gälla för gymnasial lärlingsutbildning som för skolförlagd utbildning. 6.5.2Rätten att fullfölja en utbildning Regeringens förslag: Rätten att fullfölja en gymnasial lärlingsutbild- ning innebär att om lämplig arbetsplatsförlagd utbildning kan anordnas, ska eleven i stället erbjudas att fullfölja sin utbildning genom skolförlagd utbildning på det aktuella programmet. Om inte heller detta är möjligt, ska eleven erbjudas att fullfölja utbildningen på ett annat yrkesprogram. Utredarens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredaren har föreslagit att lärlingar i första hand ska ha rätt att fullfölja lämplig lärlingsutbildning. I andra hand gäller rätten, enligt utredarens förslag, skolförlagd yrkesutbildning inom programmet. Remissinstanserna: anser att rätten att fullfölja ut- bildningen även ska kunna tillgodoses inom ett annat program än det som eleven ursprungligen började på. Hantverkarnas riksorganisation menar att utredarens förslag om rätten att fullfölja utbildningen måste förtyd- ligas så att inte möjligheten, att bedriva gymnasial lärlingsutbildning utan att motsvarande utbildning erbjuds som skolförlagt alternativ inom kommunen, begränsas. Skälen för regeringens förslag: har en lång tradition av skol- förlagd yrkesutbildning. I denna proposition läggs förslag som innebär att huvudmännen ska sträva efter att tillgodose elevers önskemål om att genomföra sin yrkesutbildning som lärlingar. Regeringen anser att en lärling som av någon anledning förlorat sin plats ska ges möjlighet att fullfölja sin utbildning i skolförlagd form inom programmet, om det inte är möjligt att erbjuda en ny lärlingsplats. Om inte heller detta är möjligt, ska erbjudandet i hemkommunen avse att fullfölja utbildningen på ett annat yrkesprogram. Om utbildningen överhuvudtaget inte erbjuds i hemkommunen, är en annan möjlighet för eleven att söka sig till en annan kommun. Huvudmän som erbjuder gymnasial lärlingsutbildning kommer sanno- likt att erbjuda motsvarande utbildning även i skolförlagd form. Regeringen anser dock att det kan förekomma situationer då det bör vara möjligt att bedriva gymnasial lärlingsutbildning utan att motsvarande utbildning erbjuds förlagd till en skola. Inom vissa små yrken kan elev- underlaget eller tillgången till platser för arbetsplatsförlagt lärande vara så begränsat att det endast är möjligt att genomföra utbildningen med ett litet antal lärlingsplatser. Om det då skulle finnas ett krav på att mot- svarande utbildning måste kunnas erbjudas förlagd till en skola, kanske utbildningen inte alls skulle kunna komma till stånd. 6.5.3Fortsatt utredning kring gymnasial lärlingsutbildning Regeringens bedömning: Förutsättningarna för att inom gymnasial lärlingsutbildning kombinera anställning och studier bör utredas. Ut- redningen bör även behandla vissa rättsliga frågor som berör lärlingar som inte är anställda samt elever som deltar i arbetsplatsförlagt lärande. Utredarens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens bedöm- ning. Utredaren föreslår att det ska vara möjligt att förena anställning med studier i gymnasieskolan men att frågan bör utredas närmare i sam- band med utvärderingen av försöksverksamheten med gymnasial lär- lingsutbildning. Remissinstanserna: Flera instanser är tveksamma eller kritiska till möjligheten att kombinera anställning med studier i gymnasieskolan. Det gäller t.ex. , Teknikföretagen, VVS- branschens yrkesnämnd, , Tjänste- männens , och Lärarför- bundet. i vill inte ta ställning förrän försöksverksamheten är utvärderad och frågan om anställning blivit föremål för utredning. kommun är positiv till möjligheten att kombinera anställning och studier i gymnasieskolan. Hantverkarnas riksorganisation anser att det både är möjligt och nödvändigt att kunna anställa lärlingar, dock inte före termin sex. Organisationens erfarenhet är att det är svårt att få elever att fullfölja utbildningen eftersom de är attraktiva på arbetsmarknaden . Möjligheten till anställning i slutet av utbildningen skulle öka chansen att behålla elever i skolan fram till yrkesexamen. Skälen för regeringens bedömning: I används begreppet lär- lingsutbildning i flera olika betydelser. I denna proposition avses med gymnasial lärlingsutbildning en grundläggande gymnasial yrkesutbild- ning. I länder med lång tradition av lärlingsutbildning har begreppet lär- lingsutbildning en delvis annan innebörd; det handlar om ett kontrakts- baserat anställningsförhållande med en kombination av arbetsplatsför- lagda och skolförlagda utbildningsmoment. Eftersom lärlingen är an- ställd får denne en lön som oftast regleras via kollektivavtal. Så är fallet i exempelvis , och . Även i är det inom vissa branscher vanligt med anställda s.k. avtalslärlingar. Det gäller t.ex. bygg-, el- och fordonsbranscherna. Det handlar då om personer som redan har en grundläggande yrkesutbildning och som inom ramen för en anställning ges en färdigutbildning. regleras i avtal mellan parterna. Systemet med avtalslärlingarna ligger helt utanför det offentliga utbildningssystemet. Se även avsnitt 6.3 Från utbildning till arbetsliv. Regeringen anser, i likhet med såväl utredaren som ett stort antal remissinstanser, att det finns flera rättsliga oklarheter som måste redas ut i fråga om kombinationen av studier och anställning. Det gäller exem- pelvis elevens rättsliga ställning, rättigheter, skydd och villkor och andra därmed sammanhängande frågor. Regeringen anser därför att förutsätt- ningarna för att kombinera anställning och studier i gymnasieskolan bör utredas. Även beträffande lärlingar som inte är anställda och elever som deltar i arbetsplatsförlagt lärande kan det finnas oklarheter i nämnda avseenden. Därför bör även dessa elevers situation omfattas av utred- ningen. inleddes en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsut- bildning. Enligt förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning är det möjligt att förena anställning som syftar till yrkesutbildning med studier av vissa ämnen i gymnasieskolan. Enligt regeringens bedömning är det angeläget att i utvärderingen av försöksverksamheten ta till vara lärlingars, arbetsgivares och huvudmäns erfarenheter av kombinationen av anställning och studier. Regeringen anser att i samband med att frågan om anställning av lärlingar utreds, bör även frågan om på vilket sätt arbetsgivarna kan ges ett rimligt inflytande över vem som ska tas emot som lärling vid arbetsplatsen belysas. Det är regeringens avsikt att återkomma i frågan då utredningen är genomförd. Detta bör ske innan bestämmelserna om den reformerade gymnasie- skolan börjar tillämpas. Flygteknisk och sjöfartsteknisk utbildning Flygteknik är en nationell inriktning på fordons- Sjöfartsteknik är en nationell inriktning på energi- Båda utbildningarna kännetecknas av att de erbjuds av ett fåtal skolhuvudmän och att deras innehåll och utformning styrs av inter- Det har visat sig svårt att inom de nationella programmen uppfylla de internationella krav som ställs på utbildning- Utbildningarna erbjuds därför ofta som specialutformade program. Utredarens förslag om att inrätta egna program för flygteknik respektive sjöfartsteknik syftar till att öka möjligheterna att anpassa utbildningen efter branschernas behov och de internationella kraven samt öka elevers möjlighet att söka utbildningen. Luftfartsstyrelsen, och Svenska Flygföretagens tillstyrker förslaget att flygteknik får ett eget program. fartsverket har inga invändningar mot förslaget om ett eget program för instämmer med utredaren att båda utbild- ningarna är mycket specialiserade och styrs av internationella regelverk och att de därför bör ha egna examensmål. behovet av dessa utbildningar inom gymnasieskolan är för litet för att motivera egna program. avstyrker därför förslagen om natio- nella program för flygteknik och sjöfartsteknik och anser att dessa ut- bildningar i stället bör kunna erbjudas som nationell specialutbildning med rätt till riksrekrytering (se avsnitt 8.3). rar att de föreslagna programmen för sjöfarts- och flygteknik kommer att bli starkt specialiserade och förväntas få en liten volym. kommun anser därför att det bör övervägas om de två programmen kan inrymmas inom det föreslagna regelverket för riksrekryterande utbild- Regeringen bedömer att det finns behov av flygteknisk och sjöfarts- teknisk utbildning i gymnasieskolan och att dessa specialiserade utbild- ningar kräver särskilda examensmål. Förhållandet att endast ett fåtal skolor erbjuder utbildningarna och att de i så hög grad styrs av interna- överenskommelser talar dock för en annan lösning än egna Arbetsmarknadens behov av denna typ av specialise- rad utbildning på gymnasial nivå som t.ex. flygteknik och sjöfartsteknik bör kunna tillgodoses inom ramen för det föreslagna regelverket för riksrekryterande utbildningar, se vidare avsnitt 8.3. Regeringens förslag: Följande program ska vara högskoleförbere- dande program i gymnasieskolan: Ekonomiprogrammet Estetiska programmet Humanistiska programmet Naturvetenskapsprogrammet Utredarens förslag: Överensstämmer till övervägande del med regeringens förslag. Utredaren föreslår dock en annan struktur för hur program ska benämnas. Utredaren har föreslagit ett sammanhållet program för estetik och humaniora samt att programmet för samhälls- vetenskap ska benämnas programmet för samhällsvetenskap och media. Remissinstanserna: Statskontoret anser att det både för individen och samhället är önskvärt att ett genomgånget högskoleförberedande program verkligen ger en god förberedelse inför kommande högskolestudier. Lunds och är positiva till förslaget. Myndigheten för skolutveckling är mycket positiv till att antalet högskoleförberedande program ökar därför att elevernas möjligheter att välja utbildning efter intresseinriktning ökar. är kritiskt till att de hög- skoleförberedande programmen är utformade så att de inte utan aktiva val av eleverna ger behörighet till viktiga utbildningar. universi- tet konstaterar att den högskoleförberedelse som de föreslagna program- men ska ge mer är inriktad på de specifika utbildningsområdena vid högskolan. saknar dock argument varför en sådan karaktär på gymnasieutbildningen ger en bättre högskoleförberedelse. anser att det är otydligt för vilka högskoleutbildningar programmen förbereder. kommun anser att kombinationen av program är väl vald. Jämt- lands gymnasieförbund anser att förutsättningarna för en gemensam ingång för programmet för samhällsvetenskap och media samt program- met för naturvetenskap bör undersökas ytterligare. Skälen för regeringens förslag: De högskoleförberedande program- men ska samtliga ge en god förberedelse för fortsatta studier vid univer- sitet och högskolor. De föreslagna programmen ska ge de studerande möjlighet att få behörighet till de högskoleutbildningar som ligger närmast programmens huvudsakliga kunskapsområden. Enligt regeringens uppfattning är det studierna av de ämnen som ingår i programmen som sammantaget ger de kompetenser som ger förutsätt- ningar för framgångsrika fortsatta studier. Det handlar t.ex. om förmåga att uttrycka sig muntligt och skriftligt kring abstrakta ämnen, förmåga att kritiskt granska och värdera utsagor samt förmåga att strukturera tankar och reflektioner. Det finns skäl att ifrågasätta om den omfattande flora av specialutformade program och lokala kurser som förekommer i dagens gymnasieskola i tillräcklig utsträckning når upp till kravet på att ge en god förberedelse för högskolan. I nuvarande gymnasieskola förekommer ett stort antal specialutformade program, i synnerhet olika varianter av samhällsvetenskapsprogrammet. För att möta skilda intressen föreslår regeringen att antalet högskoleförberedande program tillåts öka något. Regeringen bedömer att även antalet nationella inriktningar på program- men bör kunna bli något fler än . Därigenom kommer behovet av lokalt beslutade utbildningar som motsvarar dagens lokala inriktningar och specialutformade program att minska. Utbildningarna blir därmed nationellt likvärdiga och sökbara för alla elever oavsett var de bor. Se även avsnitt 8. I det följande beskrivs översiktligt de högskoleförberedande program som föreslås. Som nämnts i avsnitt 6.3.1 bedömer regeringen att det saknas skäl att ändra den väl inarbetade struktur för programnamn som gäller . Vilka programgemensamma ämnen och vilka inriktningar som slutligt ska gälla för de olika programmen kommer att föreskrivas av regeringen i förordning efter att ha beretts ytterligare av i samråd med företrädare för lärosäten m.fl. finns utbildning i ekonomi som en inriktning inom samhällsveten- skapsprogrammet. Utbildningen handlar bl.a. om hur företag och organisationer fungerar, regler och etiska överväganden på affärsområdet samt entreprenörskap. Inriktningen är den näst största på samhällsveten- skapsprogrammet. Dagens ekonomiinriktning är en tämligen självständig del av samhällsvetenskapsprogrammet. Ekonomiprogrammet är ett brett högskoleförberedande program som i första hand är avsett att förbereda för högskoleutbildningar i ekonomi, men som också förbereder för i princip alla samhällsvetenskapliga hög- skoleutbildningar. Utredaren föreslår tre inriktningar; juridik, marknads- föring samt redovisning. förekommer dessa som lokala inriktningar på ett antal skolor. Bland remissinstanserna tillstyrker , kommun och Föreningen i Ekonomiska ämnen att ett program för ekonomi inrättas. menar att ett eget ekonomiprogram ökar möjlig- heterna till fördjupning inom intresseområdet ekonomi utan att göra avkall på högskoleförberedelsen, som programmet kan ge en positiv sidoeffekt genom att vissa yrkesutgångar leder till arbetslivet direkt efter avslutad gymnasieutbildning såsom redovisningsekonomer. , och kommuner anser att det är för många inriktningar som föreslås, något som menar kan med- föra en fördyring om alla inriktningar ska kunna erbjudas jämfört med dagens enda ekonomiinriktning. Regeringen föreslår ett ekonomiprogram i enlighet med utredarens för- slag för att förbereda unga för vidare studier inom det ekonomiska om- rådet. Ekonomiprogrammet bör också erbjuda möjlighet till fördjupning inom entreprenörskap och förberedelse för eget företagande. Dagens estetiska program riktar sig till dem som vill arbeta inom kultur- området och inom estetiska yrken. Programmet kan därmed sägas delvis ha en yrkesprofil men räknas ändå som studieförberedande och saknar till exempel obligatorisk arbetsplatsförlagd utbildning. Många elever övergår också till högskolan efter avslutad utbildning. Det estetiska programmet är således ett studieförberedande program, som det har inslag av yrkesförberedelse. Programmet uppfattas därför som otydligt. Utredaren finner att det i stort sett saknas en arbets- marknad inom det estetiska området för elever som kommer direkt från gymnasieskolan och föreslår därför att den estetiska utbildningen ska göras tydligt högskoleförberedande. Inom ett sammanhållet program för estetik och humaniora föreslår utredaren för den estetiska utbildningen även fortsättningsvis de fyra inriktningar som det estetiska programmet har , nämligen bild och formgivning, dans, musik samt teater. Dess- utom föreslås inriktningarna språk och kultur som inryms i samhälls- vetenskapsprogrammet. Flera remissinstanser uttrycker tveksamhet till att estetik och huma- niora förläggs inom ett och samma program. , som ändå tillstyrker utredarens förslag, menar att ett sammanslaget program som består av två väsensskilda delar inte har förutsättningar att fungera som en helhet. Intrycket förstärks, enligt , av att olika regler före- slås gälla för urval till programmets olika delar, där vid urval till de in- riktningar som är riktade mot ett konstnärligt område hänsyn kan tas även till elevens speciella färdigheter. Även anser att estetiska ämnen och humaniora helst borde hållas åtskilda i olika program, då det inte finns en självklar koppling dem emellan. anser att programmet bör utgå i den föreslagna utformningen. ifrågasätter den föreslagna programstrukturen för programmet för estetik och humaniora. i anser att det sammanhållna programmet är för allmänt hållet och karaktärsämnenas utrymme så litet att det inte kan sägas ge tillräckliga förutsättningar för ett framtida yrkesliv inom t.ex. musik. Utveckling av musicerande och förståelse för musik är en konstnärlig-pedagogisk process som kräver dels mycket tid, dels en stor pedagogisk resurs. Även liksom och kommuner bedömer att de som vill gå vidare till estetiska studier inte kommer att ha de kunskaper som krävs, då utrymmet inom det estetiska området bedöms vara otillräckligt för fördjupning. kommun, Estetisk konferens 08, samt lärare vid Fässbergsgymnasiet anser att eleverna inte ges tillräcklig möjlighet till fördjupning inom det estetiska området. kommun föreslår i stället att ett estetiskt program införs, där eleverna ges möjlighet att kombinera högskoleförberedande studier med estetisk utbildning. Regeringen finner med stöd i remissinstansernas yttranden att det finns flera argument för att det även fortsättningsvis ska finnas ett självständigt estetiskt program. För att eleverna ska kunna upprätthålla och vidareut- veckla sina färdigheter krävs att de studerar de programspecifika ämnena, t.ex. dans och musik, redan från start i gymnasieskolans årskurs 1. Vid urval till estetiska utbildningar bör resultatet på ett färdighetsprov som visar den sökandes möjligheter att tillgodogöra sig utbildningen kunna användas som ett komplement till betygen. Genom att behålla ett estetiskt program kan därför samma regler för antagning och urval tillämpas för alla elever på programmet. Programmet ska dock vara tydligt högskoleförberedande. Då programnamnet tydligt anger utbildningens innehåll och är en inarbetad, väl känd beteckning finner regeringen ingen anledning att använda ett annat namn än det estetiska programmet. Flera remissinstanser har påtalat att det krävs mer tid för studier inom det estetiska området för att eleverna ska ha tillräckliga kunskaper för fortsatta studier vid konstnärliga högskoleutbildningar. Regeringen be- dömer därför att ett större utrymme än i utredarens förslag behöver av- sättas till programfördjupning. Då ges möjlighet för eleven att antingen fördjupa det estetiska kunnandet eller att förbereda sig för högskole- studier inom andra områden. Regeringen avser att i ett kommande upp- drag till uppdra åt verket att pröva en sådan lösning. Av detta skäl anser regeringen att även omfattningen av det gymnasiegemen- samma ämnet matematik kan minskas något på programmet för estetik jämfört med utredarens förslag. Omfattningen av det gymnasiegemen- samma ämnet matematik föreslås därför vara 100 poäng (se även avsnitt 7.1). Den elev som önskar det kan studera ytterligare kurser i ämnet matematik som programfördjupning eller individuellt val. Gymnasieutbildningar inom humaniora finns inom samhällsveten- skapsprogrammets inriktningar kultur respektive språk. Kulturinrikt- ningen utgår från människans villkor och verksamhet i olika kulturer och förståelse för kulturella uttryck medan inriktningen språk vänder sig till den som vill fördjupa sig i språk. Utredaren föreslår som nämnts i det föregående ett program för estetik och humaniora. Remissinstanserna, däribland och , är i allmänhet positiva till att föra samman inriktningarna inom humaniora till ett program. liksom , , , , , och kommuner vänder sig dock i ett gemensamt remissvar mot införandet av ett gammalt språkprogram med latin. Flera remissinstanser har lämnat synpunkter på omfattningen av enskilda ämnen och inriktningar inom programmet. Av de skäl som redovisats i föregående avsnitt föreslår regeringen att det estetiska programmet behålls som självständigt program. Det blir då en naturlig konsekvens att föreslå ett humanistiskt program, där utbild- ningar inom kultur och språk förs samman. Naturvetenskapsprogrammet förbereder i första hand för högskoleutbild- ningar inom det naturvetenskapliga och tekniska området. Programmet ger också en god förberedelse för de flesta andra högskoleutbildningar. Det nuvarande naturvetenskapsprogrammet är det näst största programmet efter samhällsvetenskapsprogrammet. Programmet har tre nationella inriktningar varav den naturvetenskapliga inriktningen är överlägset störst. Inriktningen matematik och datavetenskap är avsevärt mindre och minst är den miljövetenskapliga inriktningen. Andelen elever som uppnår högskolebehörighet från det naturveten- skapliga programmet är den klart högsta av alla program. Fyra av fem elever som fick slutbetyg hade påbörjat en högskoleutbild- ning . Det nya naturvetenskapsprogrammet bygger i stor utsträckning på det nuvarande naturvetenskapsprogrammet. Få intressenter har framfört behov av större strukturella förändringar av programmet. Utredaren före- slår därför endast en förändring av den nuvarande inriktningen miljö- vetenskap som föreslås ersättas av inriktningen samhällsplanering. In- riktningen är en överbryggning mellan vetenskapsområdena naturveten- skap och samhällsvetenskap. Den förändrade inriktningen har ifrågasatts av några remissinstanser, däribland och . Flera instanser saknar en miljöinriktning inom programmet. Som nämnts i det föregående kommer regeringen att ta slutlig ställning till vilka nationella inriktningar som ska finnas efter vidare beredning av frågan. Det nya samhällsvetenskapsprogrammet föreslås ersätta delar av dagens samhällsvetenskapsprogram samt medieprogrammet. I det nuvarande samhällsvetenskapsprogrammet inryms såväl samhällsvetenskaplig ut- bildning som utbildningar i ekonomi, kultur och språk. Knappt var fjärde elev på ett nationellt program går samhällsvetenskapsprogrammet. Det nuvarande samhällsvetenskapsprogrammet har en tydligt hög- skoleförberedande struktur. Programmet uppfattas som profil- löst och något av en förlängd grundskola, enligt utredaren. Ett tecken på att programmet inte fungerar tillräckligt väl är de många specialutfor- made program närliggande samhällsvetenskapsprogrammet som före- kommer. Dagens medieprogram är ett yrkesprogram som syftar till arbete med att uttrycka och förmedla budskap i olika former, där inriktningen medieproduktion behandlar olika medietekniker och inriktningen tryck- teknik olika grafiska tekniker för att producera trycksaker. Medie- programmet har enligt utredaren uppenbara problem med att leva upp till att fungera som ett yrkesförberedande program. Skolorna misslyckas mycket ofta med att ordna arbetsplatsförlagd utbildning (APU). I all- mänhet är det också svårt för ungdomar som gått utbildningen att få arbete inom något av programmets målyrken. Trots att mediepro- grammet, med undantag för inriktningen tryckeriteknik, brister i att svara mot arbetsmarknadens behov har det varit mycket populärt. Många skolor erbjuder genom specialutformade program medie- programmet och samhällsvetenskapsprogrammet i kombination.