prop · GX031d6 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................................... 1:1 Bidrag till vissa internationella organisationer .............................. 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet.................................. 1:3 Nordiskt samarbete ........................................................................ 2.7.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet.................................................................. 2.7.61:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning......................................................... 2.7.71:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut 1:8 Bidrag till ............................................. 1:10 Information om i utlandet............................................... 1:11 Samarbete inom .............................................. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet.................................................... Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012. Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Tabell 2.4 Anslagsutveckling........................................................................................... Tabell 2.5 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:1 Bidrag till vissa Tabell 2.6 Anslagsutveckling........................................................................................... Tabell 2.7 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:2 Freds- och Tabell 2.8 Anslagsutveckling........................................................................................... Tabell 2,9 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:3 Nordiskt samarbete.......... Tabell 2.10 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 2.11 Härledning av anslagsnivå 2010-2012, för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet ........................... Tabell 2.12 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 2.13 Offentligrättslig verksamhet........................................................................ Tabell 2.14 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:5 Inspektionen för Tabell 2.15 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 2.16 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning................................... Tabell 2.17 Anslagsutveckling......................................................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.18 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()................................................. Tabell 2.19 Anslagsutveckling........................................................................................ Tabell 2.20 Härledning av anslagsmedel 2010-12. för 1:8 Bidrag till Utrikespolitiska Tabell 2.21 Anslagsutveckling........................................................................................ Tabell 2.22 Uppdragsverksamhet................................................................................... Tabell 2.23 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ................................... Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:9 ........... Tabell 2.25 Anslagsutveckling........................................................................................ Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:10 Information om i Tabell 2.27 Anslagsutveckling........................................................................................ Tabell 2.28 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ................................... Tabell 2.29 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:11 Samarbete inom 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ingå hyresavtal för Östersjöstaternas råd (, ) (avsnitt 2.7.1) 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:9 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst efter 2010 (avsnitt 2.7.9). 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20112013 (avsnitt 2.7.11). 4.för anvisar anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt följande uppställning: Bidrag till vissa internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2 Utgiftsområde 5 Internationell Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: och . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 1:1 Bidrag till vissa internationella organisationer 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande 1:7 Bidrag till internationella 1:8 Bidrag till () 1:10 Information om i utlandet utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1 Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3Övergångeffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser finansieras inom flera utgiftsområden förutom utgiftsområde 5 Internationell samverkan även utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 6 Försvar samt samhällets krisberedskap. Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet utgör en huvuduppgift för utrikesförvaltningen och syftar till att bidra till internationell konflikt- och krishantering, konfliktlösning och förebyggande av väpnade konflikter bl.a. genom upprätthållandet av folkrätten och de mänskliga rättigheterna. De övergripande målsättningarna för den svenska politiken framgår av den nationella strategin för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet som regeringen presenterade . Det framgår av strategin att den svenska ambitionshöjningen på området ska kännetecknas av att svenska bidrag ska utformas som en integrerad del av samlade politik gentemot det aktuella landet/regionen. bidrar till det internationella freds- och säkerhetsfrämjande arbetet bl.a. genom att delta i freds- och säkerhetsfrämjande insatser med såväl militär personal som med civila experter. är känt för att bidra med hög kompetens och personal som har en helhetssyn på säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter. har utmärkt sig när det gäller planering och genomförande av multifunktionella insatser som inbegriper flera olika områden. Inte minst gäller det vårt ansvar för den regionala enhet för säkerhet och återuppbyggnad (PRT) i norra som innehar ledningsansvar för. har fortsatt att arbeta aktivt för jämställdhetsfrågor och genomförandet av 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet som är en viktig del i det freds- och säkerhetsfrämjande arbetet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Efterfrågan på svenska militärer, poliser, observatörer och annan civil personal har i likhet fortsatt att öka. Efterfrågan kommer främst från (), Europeiska unionen (EU), () och Nato-partnerskapet. /09 har deltagit i flertalet av FN:s 18 fredsfrämjande insatser, samt i samtliga EU:s 12 insatser. har fortsatt att bidra med militärobservatörer, poliser och stabsofficerare till FN-insatserna i bl.a. Demokratiska Republiken (DR) , /, , , , samt till EU-insatsen i Kosovo. Att bidra med militärobservatörer och andra experter är en viktig komponent i det fredsfrämjande arbetet för att bl.a. bibehålla en vapenvila eller ett stilleståndsavtal. bidrar vidare till övervakningsinsatsen på Koreahalvön, i /och FN:s kommission för stilleståndsövervakning i . har även fortsatt bistå, genom , med sjukvårdsstöd inom ramen för Afrikanska Unionens (AU) fredsbevarande insats i , . Efter stridigheterna i beslutade EU att inrätta en observatörsinsats med bl.a. ett brett utformat svenskt bidrag i syfte att övervaka genomförandet av den s.k. Moskva-överenskommelsen. Insatsen kunde snabbt etablera sig och utgör ett viktigt stabiliserande bidrag i den internationella närvaron i landet. har /09 deltagit med militära förbandsbidrag i den EU-ledda insatsen i och , samt, , i den operation utanför . Inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken var dessutom ledande nation för den nordiska stridsgrupp som stod i beredskap för EU:s räkning. Därtill har fortsatt att bidra med militära förband till de Nato-ledda insatserna KFOR i Kosovo och ISAF i . I den sistnämnda insatsen leder en regional enhet för säkerhet och återuppbyggnad i Mazar-e-Sharif 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Det svenska deltagandet har bidragit till att stödja den framväxande demokratin, samt skapat säkerhet och bidragit till den fortsatta utvecklingen i . Sambandet mellan säkerhet och utveckling är tydligt i det pågående återuppbyggnadsarbetet i och bidrar även med civila rådgivare till den regionala enheten för säkerhet i utveckling. De militära, civila och återuppbyggnadsinsatser som gör ska ses som kompletterande och samverkande delar av samlade stöd för säkerhet och utveckling i . Bidrag med civila experter i olika former till dessa insatser är viktiga delar i eller komplement till militära bidrag. har fortsatt att bidra till denna utveckling genom såväl policyinsatser som konkret verksamhet. Insatserna kan t.ex. inriktas på att reformera ett lands säkerhetssektor eller stödja organisationer och institutioner som verkar inom området freds- och säkerhetsfrämjande, exempelvis med medlingsinsatser, rådgivning och försoningsinsatser. Insatser för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter bidrar också till att lägga en grund för andra viktiga mål såsom fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättigheter. De fredsfrämjande instrument har att tillgå blir allt bredare och inbegriper allt från diplomati till civila och militära konflikt- och krishanteringsinsatser och utvecklingssamarbete liksom insatser till stöd för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Resultatet av en freds- och säkerhetsfrämjande insats är ofta att en viss stabilitet i ett konflikt- eller post-konfliktområde uppnås som inte kunnat uppnås på annat sätt och som sedan ofta är en förutsättning för långsiktigt hållbar fredlig, ekonomisk och social utveckling. Ett exempel på detta är ICI- konferensen som hölls i med deltagare från många länder på hög politisk nivå. Det internationella samarbetet rörande fredsoperationer har fördjupats och stärkts dels genom den metodutveckling och forskning som bedrivs på , dels genom som syftar till att utarbeta rekommendationer för att förbättra genomförandet av fredsfrämjande operationer. har tillsammans med andra myndigheter och aktörer utvecklat engagemang och bidragit till kapacitetshöjning och ökad effektivitet på det freds- och säkerhetsfrämjande området. En delvis ny arbetsordning har utvecklats som innebär att i ökad utsträckning bemyndigar regionala säkerhetsorganisationer att genomföra fredsfrämjande insatser. bidrag till regionala och subregionala säkerhetsorganisationer inom krishanteringsområdet har bidragit till att utveckla deras kapacitet och förmåga. I förlängningen innebär det även bättre möjligheter att implementera FN:s beslut. Omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna är en indikator på instabilitet och förestående konflikt. insatser för att främja mänskliga rättigheter och rättstatens principer utgör därför ett viktigt bidrag också till det konfliktförebyggande arbetet, liksom i den fredsfrämjande verksamheten. Genomförandet av EU:s gemensamma riktlinjer om de mänskliga rättigheterna inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken utgör centrala instrument i detta arbete. Utvecklingen har varit positiv i flera länder där FN, EU, , Nato och andra organisationer bedriver fredsfrämjande insatser och de svenska insatserna har bidragit till den övervägande positiva utveckling som har präglat många av insatsområdena. FN:s globala strategi mot terrorism är basen för det internationella samarbetet mot terrorism. Som ett led i att stärka FN som aktör i genomförandet av denna policy har bidragit till institutionaliseringen av Counter-Terrorism Implementation Task Force och dess arbetsgrupp av FN-organ som bland annat arbetar för att stärka respekten för mänskliga rättigheter i kampen mot terrorism. Detta stöd liksom bilaterala projekt för att stärka rättssäkerheten i och stöd till UNODC:s arbete mot terrorism, är exempel på stöd i linje med arbete mot terrorism och för stärkandet av rättsäkerhet och de mänskliga rättigheterna. Målsättningen för det svenska nedrustnings- och ickespridningsarbetet är att massförstörelsevapen ska elimineras helt, att bidra till att förhindra spridning av massförstörelsevapen samt att begränsa och reglera förekomsten av konventionella vapen. Det internationella förhandlingsarbetet för detta ändamål är en långsam process vars resultat sällan kan bedömas år . mot spridning av massförstörelsevapen, som tillkom på svenskt initiativ, har bl.a. resulterat i fortsatta insatser för att främja nedrustning och icke-spridning, inklusive stöd för att stärka internationella konventioner och förbättra deras genomförande. Den s.k. ickespridningsklausulen om massförstörelsevapen i EU:s avtal med tredje land är ett värdefullt komplement. Ett arbete har fortsatt att bedrivas av EU och för att förmå att frysa all spridningskänslig kärnteknisk verksamhet och möjliggöra återupptagna förhandlingar. På liknande sätt har ansträngningar gjorts av det internationella samfundet för att förmå att avveckla sitt kärnvapenprogram. Den tredje förberedande konferensen inför ickespridningsfördragets översynskonferens genomfördes . genomfördes den andra översynskonferensen för konventionen mot kemiska vapen. Slutdokumentet rör bl.a. den fortsatta förstöringen av kemiska vapen, icke-spridning och den fortsatta inspektionsverksamheten. , och EU, bidrar till det pågående arbetet med att förstöra alla lager av kemiska vapen. har också bidragit till projekt som syftar till att stödja uppbyggnaden av enskilda organisationers arbete, kompetens och nätverk ifråga om massförstörelsevapen. När det gäller små och lätta vapen har EU 2005 antagit en strategi för bekämpning av olaglig ansamling och handel med sådana vapen. Rådet beslutade att en klausul om små och lätta vapen ska infogas i EU:s avtal med tredje land framöver. har, bilateralt och genom EU, på olika vis bidragit till genomförandet av EU-strategin och FN:s handlingsprogram för att bekämpa illegal handel med lätta vapen , bl.a. genom stöd till förstöring av lätta vapen och bekämpning av spridningen av sådana vapen. deltog även aktivt i den s.k. Osloprocessen som ledde fram till en 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 överenskommelse i om en konventionstext med förbud mot klustervapen. undertecknade konventionen om klustervapen. Grunderna och den allmänna inriktningen för den strategiska exportkontrollen har redovisats för i skrivelse 2008/09:114. Exportkontrollen är en kontinuerlig och löpande verksamhet, vars resultat är svåra att precisera år . deltog aktivt i de multilaterala exportkontrollregimerna, dvs. , Missile Technology Control Regime (MTCR), (), samt Wassenaararrangemanget. Regimernas arbete resulterade bl.a. i uppdateringar av de produktlistor som ligger till grund för den nationella exportkontrollen. var också aktivt i EU:s arbete på området. Beträffande exportkontrollen av produkter med dubbel användning inriktades EU-arbetet främst på den revidering och förstärkning av EU:s s.k. dual-useförordning som förhandlats i rådsarbetsgruppen Working Party on Dual Use Goods (WPDU). Detta kom i det närmaste att slutföras . På krigsmaterielområdet bedrevs arbete bl.a. i och i den s.k. LoI-kretsen. EU-ländernas rapportering om krigsmaterielexporten samordnas successivt som transparensen ökar. I ett längre perspektiv leder den ökade öppenheten och det allt mer tilltagande samarbetet till en större samsyn vad avser tillämpningen av internationella och nationella riktlinjer för exportkontrollen. antogs EU:s uppförandekod avseende export av krigsmateriel som en gemensam ståndpunkt. fördes vidare framgångsrika förhandlingar om ett direktiv om ett harmoniserat system för medlemsstaternas tillståndsgivning avseende överföringar av försvarsmateriel inom gemenskapen (det s.k. ICT-direktivet), vilket antogs av . I EU:s arbete med att införa FN:s säkerhetsråds resolutioner om sanktioner mot medverkade i samarbete med andra länder till att uppdatera den lista över känsliga 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 produkter som ingår i rådets förordning (EG) nr 1110/2008 om restriktiva åtgärder mot . Det internationella arbetet för att nå fram till ett avtal om handeln med konventionella vapen (det s.k. ATT, ) gjorde viktiga framsteg . Genom beslut i inrättades en särskild arbetsgrupp med treårigt mandat. EU beslutade att genomföra en serie regionala seminarier för att underlätta ATT-arbetet i FN. Medlemskap i internationella organisationer och EU EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, GUSP EU intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. har fortsatt aktivt bidragit till det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU bl.a. genom ett brett deltagande i EU:s samtliga insatser, till vilka såväl civil som militär personal ställts till förfogande. I strävan att driva på utvecklingen av den Europeiska Unionen som global aktör bidrar utvidgningen, som helhjärtat stödjer, till att EU blir en mer kraftfull aktör i världen. och säkerhetsråd utgör kärnan i den internationella rättsordningen och det multilaterala samarbetet. Genom FN:s världsomfattande medlemskap åtnjuter organisationen en unik politisk legitimitet när det gäller att hantera akuta kriser och möta de långsiktiga globala utmaningar som världen står inför. och EU har varit fortsatt drivande i arbetet med att effektivisera FN:s styrning och förvaltning, bl.a. genom det pågående reformarbetet när det gäller revision, personalpolitik, upphandlingsförfaranden, informationsteknologi och samordningen av stödet till rättstatssektorn. har verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja fortsatta reformer och omstruktureringar av sekretariatet. har bidragit till FN:s kapacitet för fredsbyggande och konflikthantering, bl.a. genom att leda arbetet i inom ramen för den fredsbyggande kommissionen (PBC) och genom bidrag till . har tillsammans med övriga EU verkat för att för mänskliga rättigheter ska bli ett effektivt organ för att skydda de mänskliga rättigheterna, inklusive genom initiativ till behandling av allvarliga situationer som och /. har också varit fortsatt pådrivande i reformeringen och stärkandet av FN:s humanitära verksamhet. Medlemskapet i är en viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Genom stödet till och dess institutioners verksamhet har bidragit till att främja en bred säkerhet och stabilitet i regionen, vilket även inkluderar demokratisk utveckling, respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, ekonomi och miljö samt rustningskontroll och förtroendeskapande åtgärder. har, som en viktig del av sitt stöd utöver bidrag till den ordinarie budgeten, ställt personal till förfogande för tjänst i sekretariatet, institutionerna och fältmissionerna. har dessutom utbildat och tillhandahållit valövervakare och valobservatörer till organisationens valobservatörsinsatser. har vidare stött extrabudgetär, konfliktförebyggande projektverksamhet med fokus på bland annat främjande av demokrati, mänskliga rättigheter, mediefrihet, jämställdhet, reform av valsystem, ekonomisk återuppbyggnad, försoningsprocesser samt förstöring av miljöfarligt raketbränsle. En viktig svensk insats var stöd till utstationering av ytterligare 20 militärobservatörer till efter kriget samt containerhem till dessa. I en skrivelse till redogörs för verksamheten inom () (skr. 2008/09:197). , där var ordförande i ministerkommittén under stor del av , är ett viktigt instrument för främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättstatens principer och bidrar därmed till säkerhet i ett brett perspektiv. Kraftsamlingen på kärnområden har ytterligare stärkts efter beslutet vid toppmötet , att all verksamhet ska bidra till detta. Dessa områden utgjorde kärnan i det svenska ordförandeskapsprogrammet under ordförandeskapet i , majnovember 2008. Under ordförandeskapet genomfördes konferensen i om ett starkare genomförande av om mänskliga rättigheter på nationell nivå, om systematiskt arbetet för MR samt om barnets rättigheter. tog också initiativ till en gemensam konferens för och i på temat funktionshindrades rättigheter. arbetar genom normbildning och övervakning, genom samarbets- och biståndsprogram samt genom engagemang i konfliktområden i syfte att främja demokratisk utveckling och stabilitet. En fråga som fick särskild vikt under det svenska ordförandeskapet i var vilken roll kunde spela efter . fortsätter att verka för en koncentration av verksamhet i linje med toppmötets beslut, samt en modernisering av organisation och arbetsmetoder. bidrar som medlem till ordinarie budget, delbudgetar samt budgeten för vissa partsavtal. mål är att fortsatt stärka och effektivisera och dess kärnverksamhet. I en skrivelse till redogörs för verksamheten inom (skr. 2008/09:196). Medlemskapet i är viktigt för . , , myndigheter och andra offentliga och privata institutioner drar stor nytta av unika ställning som forum för erfarenhetsutbyte, dialog i policyfrågor och analys inom ett stort antal politikområden. har fortsatt det fördjupade samarbetet med , , , och och bedrivit förhandlingar om medlemskap för , , , och . har fokuserat sitt arbete på att bidra till hur den globala ekonomiska krisen kan bemötas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Detta var huvudtemat för ministerrådsmötet .