prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — Andelen kvinnor bland lektorerna har ökat till , medan andelen kvinnor bland forskarassistenter är . Vid många lärosäten bedrivs ett målmedvetet arbete för att öka andelen kvinnor, såväl bland professorer som på andra ledande befattningar. För att bredda den akademiska basen för kommande professorsrekryteringar bedriver till exempel. vissa lärosäten meriteringsprogram för kvinnliga lektorer. Andra vanliga åtgärder för att öka andelen kvinnor på ledande positioner är särskilda mentors- och karriärutvecklingsprogram för kvinnor i forskarkarriären, premiesystem för att öka institutioners incitament att aktivt söka kvinnliga kandidater till professors- och lektorstjänster, samt införandet av mer generösa regler vid föräldraledighet för forskarassistenter. Trots dessa ansträngningar sker ökningen långsamt. Regeringen har satt mål avseende andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer för perioderna 19971999, 20012004 respektive 20052008. och högskolor med vetenskapsområde sattes målen för perioden 20052008 att en procentandel på mellan av de nyrekryterade professorerna skulle vara kvinnor. För tretton lärosäten ligger utfallet över eller omkring målet medan sju lärosäten ligger klart under målet. För ytterligare sexton lärosäten sattes målet att lärosätena vid anställning av professorer och lektorer skulle sträva efter att andelen bland anställda professorer och lektorer skulle ligga inom intervallet . Tio av dessa lärosäten låg inom intervallet 2008. Regeringen anser att kvalitetsutvärderingar samt möjligheten att ifrågasätta tillstånden att utfärda examina är verksamma instrument för att höja kvaliteten vid lärosätena. Arbetet med de nya examensbeskrivningarna har varit ytterligare ett incitament till en översyn av utbildningarna. Men regeringen bedömer att kvaliteten i den högre utbildningen behöver förbättras ytterligare och följer fortlöpande utvecklingen av kvaliteten i utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Hög kvalitet i högre utbildning och forskning är avgörande för attraktionskraft som kunskapsnation. Konkurrens med framgångsrika lärosäten internationellt samt ökad internationell rörlighet av studenter, lärare och forskare stärker kvaliteten vid svenska universitet och högskolor. Regeringen anser att ett mål för den högre utbildningen är att lärosätenas frihet och självbestämmande ska öka. Den politiska detaljstyrningen av verksamhet och organisation ska minska. Ökad autonomi väcker dock frågor om hur kvaliteten ska kontrolleras. som lärosätena bör få ett ökat ansvar för kvalitetsutveckling har staten ett legitimt intresse att försäkra sig om att offentliga medel används på ett effektivt sätt och att verksamheten håller hög kvalitet. fortsatte antalet inresande studenter att öka, som antalet svenska studenter som studerar utomlands fortsätter att minska. Regeringen bedömer att det är angeläget att lärosätena fortsätter sitt arbete med att öka mobiliteten bland svenska studenter. Det är positivt att antalet utresande studenter och lärare inom lärarutbildningen har ökat efter att ett antal lärosäten har satsat på ökad mobilitet för denna grupp. Lärarutbildningen hör dock fortfarande till de utbildningsprogram som har den lägsta andelen utresande studenter. Om ska hävda sig som kunskapsnation i en allt mer globaliserad värld, krävs ett aktivt internationellt utbyte mellan lärosäten och deras lärare och studenter. Studier visar att lärare som gör utbyten ofta inspirerar sina studenter att göra detsamma. Regeringen har därför avsatt medel för att ytterligare stimulera lärare vid svenska universitet och högskolor att delta i lärarutbyten. Personer med examen på högskolenivå från ett annat land och med kvalificerad yrkeserfarenhet är en stor tillgång för det svenska samhället. Det är viktigt att dessa personer snabbt kommer ut på arbetsmarknaden. För den enskilde individen har en snabb etablering på arbetsmarknaden stor betydelse för integreringen i samhället. Det är därför positivt att uppföljningen av de kompletterande utbildningarna för utländska akademiker 20022004 visar att en majoritet av deltagarna i utbildningen har fått arbete under eller efter genomförd utbildning. Regeringen har satt upp mål för minsta antalet studenter inom naturvetenskap och teknik. nedgång, ökade antalet studenter inom naturvetenskap och teknik och måluppfyllelsen var . Antalet sökande till teknikutbildningar har också ökat och reger- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ingen följer noggrant utvecklingen inom området eftersom behovet av personer med teknisk utbildning bedöms vara fortsatt hög. Regeringen har satt mål för antal examina för civilingenjörs-, sjuksköterskesamt lärarutbildningar avseende perioden 20052008. Förutom för antalet civilingenjörsexamina har samtliga mål uppnåtts. Utifrån det stora behovet av förskollärare är framför allt ökningen av antalet lärarexamina med inriktning mot förskola och förskoleklass positiv. Många lärosäten utvecklar rutiner och metoder för bedömning av reell kompetens. Effektiva och flexibla metoder för bedömning av en persons reella kunskaper är nödvändiga, inte minst mot bakgrund av ambitionerna om livslångt lärande och Lissabonstrategins mål att medborgarna ska kunna vidareutbilda sig och anpassa sig till en föränderlig arbetsmarknad med nya kompetenskrav. Regeringen avser att fortsatt följa lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens. Andelen kvinnliga professorer har ökat från . Trots att många lärosäten arbetar ambitiöst med frågan och att utvecklingen går åt rätt håll, går utvecklingen alltför långsamt. Regeringen har gett en delegation för jämställdhet i högskolan i uppdrag att utvärdera tidigare insatser och föreslå åtgärder som främjar jämställdhet vid universitet och högskolor (dir. 2009:7). Delegationen ska särskilt uppmärksamma och motverka könsbundna utbildningsval till högskolan och den minskade andelen män som söker sig till högre utbildning samt analysera i vilken mån metoden att ange kvantitativa mål för könsfördelning bland högskolans personal har varit framgångsrik. Delegationen ska slutrapportera . Antalet distansstudenter fortsätter att öka. Drygt var fjärde student läser numera antingen enbart på distans eller kombinerar distansstudier med studier vid ett campus. Vid flera lärosäten är andelen studenter som läser på distans högre än . Utvecklingen är i grunden bra och möjliggör för många människor att kombinera arbete med studier eller att effektivisera studiegången. För att få en djupare och mer samlad bild av distansstudiernas förutsättningar och möjligheter bör distansverksamheten följas upp och kartläggas mer ingående. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Samtliga ersättningsbelopp räknas upp med pris- och löneomräkningen på . Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer bör för uppgå enligt tabell 7.8 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer. Tabell 7.8 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Humanistiskt, teologiskt, Naturvetenskapligt, tekniskt, 1Utbildning inom det allmänna utbildningsområdet samt övrig verksamhetsförlagd utbildning. 2Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot samt utbildning vid /vid . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Forskning inom utgiftsområde 16 omfattar anslag till forskning och forskningens infrastruktur. Inom området finns anslag till den forskningsfinansierande myndigheten och till myndigheterna Kungl. , , , och de sex regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och . Vidare finns ett anslag för rymdforskning till Rymdstyrelsen. Verksamheten inom Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) inordnades i Kungl. SLBA var tidigare en myndighet under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 8.2Översikt över forskningsfinansieringen i De statliga medlen till forskning och utveckling (FoU) inom statsbudgeten beräknas uppgå till 2009 vilket är en ökning med jämfört med föregående år. beräknas de statliga FoU-medlen öka med . De nya medlen beräknas främst förstärka anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor samt användas till forskning inom strategiska forskningsområden. medel till forskning som fördelas av de tre forskningsråden , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) samt Verket för innovationssystem (). Insatserna beskrivs närmare i forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Utöver statens investeringar i FoU beräknas investeringar ske i FoU med från de forskningsstiftelser som bildades med löntagarfondsmedlen, med från EU:s forskningsmedel och med från kommuners och landstings medel för forskning. Sammantaget beräknas statens och övriga offentliga investeringar i FoU motsvara en andel av BNP på 2009. Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU- intensiva i världen. sammanlagda svenska investeringarna i FoU kan därmed beräknas till motsvarande av BNP. Investeringarna i forskning och utveckling återspeglas i att tillhör de 20 länder i världen med störst produktion av vetenskapliga artiklar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Räknat som andel av befolkningen tillhör ett av världens främsta vetenskapsländer avseende produktion av vetenskapliga artiklar. Endast i produceras fler artiklar per invånare. Diagram 8.1 Antal publicerade artiklar per miljon invånare för de 12 mest produktiva länderna 2008 Även kvaliteten på svensk forskning är hög. När kvaliteten mäts som kronindikator (medelvärde för antalet citeringar per artikel mätt över alla områden/det genomsnittliga antalet citeringar för varje område, där världsgenomsnittet är 1,0) låg 2006 och 2007 i jämförelse med andra länder över världsgenomsnittet. Före låg bl a. , och . Diagram 8.2 Antal citeringar per artikel/ genomsnittliga antalet artiklar för respektive område och land mätt i 2- har haft en något sjunkande kvalitet mätt med kronindikatorn. Jämfört med de övriga nordiska länderna så har kvaliteten på deras forskning relativt svensk forskning ökat. Diagram 8.3 Kvalitet för relativt 2008, Nordisk jämförelse av förändring av kronindikatorn relativt som här sätts som 1,0 Fördelningen av statliga medel till forskning De statliga medel som investeras i FoU 2009 uppgår till . Knappt hälften av dessa medel, , fördelas direkt till universitet och högskolor. De fyra myndigheterna med särskild uppgift att finansiera forskning och utveckling, dvs. , Formas, FAS och beräknas fördela totalt 2009. Forsningsfinansiärernas andel av de totala statliga medlen för FoU uppgår därmed till . De olika försvarsmyndigheternas medel för FoU beräknas uppgå till 2009, medan FoU-medlen till övriga myndigheter beräknas uppgå till . Tabell 8.4 Medel från statsbudgeten 2009 efter mottagare näringar och samhällsbyggande (Formas) socialvetenskap (FAS) Källa: () De statliga medel som avsätts till övriga myndigheter för FoU, dvs. , beräknas fördelas enligt tabell 8.5 Beräknade medel för FoU till övriga myndigheter, utgiftsområde och anslag 2009. Tabell 8.5 Beräknade medel för FoU till övriga myndigheter, utgiftsområde och anslag 2009 för radio och TV Skatt, tull och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kultur, medier, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bidrag till Skogs- och Källa: () planerar de forskningsstiftelser som bildades med medel från de statliga löntagarfonderna att investera i FoU. I tabell 8.6 Forskningsstiftelsernas investeringar i FoU redovisas respektive stiftelses FoU-medel. Tabell 8.6 Forskningsstiftelsernas investeringar i FoU 2007, 2008 och 2009, löpande priser Källa: () Den största stiftelsen, () har till ändamål att stödja naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning som stärker den svenska konkurrenskraften. och kompetensutveckling () arbetar för att stärka konkurrenskraft genom stöd till universitet och högskolor så att de tillsammans med näringslivet kan bygga upp forskning. () finansierar forskning som syftar till att lösa strategiska miljöproblem. inom områden med anknytning till och () finansierar forskning, forskarutbildning och akademisk infrastruktur vid . och allergiforskning, , främjar forskning och forskarutbildning inom områdena vård samt allergier och annan överkänslighet. av högre utbildning och forskning (STINT) ger svenska forskare möjlighet att vistas vid utländska universitet samt delar ut stipendier till utländska forskare för deras studier i . vid () finansierar verksamhet vid . Utöver dessa stiftelser finns , som delvis har finansierats med medel från löntagarfonderna, som fördelade till forskning . Andra stiftelser och organisationer Flera andra stiftelser och organisationer bidrar också med finansiering av forskning. beviljade totalt till olika forskningsprojekt och till vetenskaplig utrustning. Cancerfonden delade ut till forskning 2008, varav huvuddelen gick till projektstöd inom olika forskningsområden. Hjärt- och lungfonden delade ut 2008. viktigaste uppgift är att fördela medel till forskning av hög vetenskaplig kvalitet efter öppen utlysning samt att stödja forskningens infrastrukturer. En stor del av rådets arbete är därför att bereda och granska ansökningar för bedömning om bidrag. Stödet till forskning från uppgick till 2008. Den volymmässigt största stödformen är projektstöd. Därefter följer stöd till forskningens infrastrukturer, som uppgick till 2008, anställningar och stipendier samt starka forskningsmiljöer, forskningssamverkan, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forskarskolor och internationell samverkan. strategiska avvägningar ledde bl.a. till att mer medel fördelades till forskningens infrastrukturer och till nydisputerade forskare 2008. Projektstödet, som fördelas efter peer-review granskning, uppgick till 2008, vilket motsvarar knappt 900 lämnade bidrag. fördelades efter vetenskaplig granskning till anställningar och stipendier. Den största delen av denna stödform är riktad till forskare som är i början av sin karriär i form av bidrag till forskarassistentanställning och postdoktorsstipendier. fördelar även medel till starka forskningsmiljöer, framför allt genom de s.k. Linnéstöden. arbetar med kraftsamling och förnyelse inom svensk forskning genom att ge de bästa forskarna goda ekonomiska förutsättningar att bedriva långsiktig forskning. Rådet siktar på att stödet från myndigheten ska vara ett avgörande bidrag till forskning med hög vetenskaplig kvalitet. Det genomsnittliga bidragsbeloppet har höjts , framför allt inom medicin och teknik. Inom medicin är utvecklingen särskilt tydlig med nära en fördubbling av det genomsnittliga bidragsbeloppet . Vid bedömning av ansökningar görs en sammanvägning av kvaliteten i projektets frågeställning och metodik samt av forskarens kompetens inom det aktuella ämnesområdet. Både publiceringstraditioner och förutsättningarna i stort för att bedriva forskning varierar mellan discipliner. Beredningsprocessen behöver ta hänsyn till detta som en hög effektivitet måste upprätthållas. Mot bakgrund av detta beslutade rådet att inleda ett internt utvecklingsarbete av beredningsprocessen. För att skapa förutsättningar för att resurserna kanaliseras till den forskning som håller hög vetenskaplig kvalitet oavsett inriktning arbetar rådet med modeller för omfördelning mellan ämnesområden. Ytterligare stödformer som bidrar till forskningens förnyelse är stöd till nydisputerade 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forskare och stöd som underlättar forskares rörlighet, nationellt och internationellt. Stödformen starka forskningsmiljöer syftar till att bl.a. åstadkomma både kraftsamling och förnyelse i forskningen. och Formas har fortsatt den gemensamma satsningen på de s.k. Linnéstöden och efter en utlysning fattades beslut om tjugo nya stöd 2008. Vidare utvärderade en internationell expertpanel de tjugo centra som har Linnéstöd . Granskningen gjordes med avseende på organisation, samarbete och ledarskap. Utvärderarna menade att organisationen vid dessa miljöer på det hela taget var imponerande men att vissa miljöer kunde höja kvaliteten. Utvärderingarna resulterade i att beslutade om fortsatt stöd till nitton miljöer medan en miljö fick stöd med förnyad uppföljning. En ny utvärdering med fokus på kvaliteten i forskningen planeras . Genom stöd till nydisputerade forskare främjas förnyelse och rörlighet. har flera olika stödformer för forskare i början av sin karriär. Postdoktorsstipendium (utomlands) och stöd till anställning som postdoktor (nationellt) kan sökas upp till efter disputationen medan anställning som forskarassistent kan sökas upp till efter disputationen. Dessa stödformer ökade . Samverkan mellan forsknings- och utvecklingsfinansiärer samverkar löpande med FAS, Formas och samt med forskningsstiftelserna, , Kungl. m.fl. organisationer i olika konstellationer. a. samfinansierades en satsning inom utbildningsvetenskap av , och . Andra samarbetsområden rör forskningens infrastrukturer, gemensamma utlysningar och utvärderingar. De fyra forskningsfinansiärernas samverkan intensifierades genom samarbete om de nya strategiska forskningssatsningarna som beskrevs i forsknings- och innovationspropositionen. följer upp målen i sin jämställdhetsstrategi. Fördelningen mellan kvinnor och män ansökningar till rådet motsvarar fördelningen bland de akademiskt verksamma forskarna. Analyser av utfallet för den största formen, projektstöd, visar att män genomgående har högre beviljningsgrad än kvinnor. Med beviljningsgrad avses det totala antalet beviljade ansökningar i relation till det totala antalet ansökningar. Störst är skillnaden vad gäller beviljningsgraden mellan könen inom medicinområden, något som har observerats . Beviljningsgraden för projektstöd inom medicin var för kvinnor och för män. Beviljningsgraden för forskare i början av sin karriär för postdoktorsstipendium för forskningsvistelse i utlandet var för kvinnor och för män. När det gäller beviljningsgraden för anställning som forskarassistent var den för kvinnor och för män. Studier visar att skillnaden delvis, men inte helt, kan förklaras med skillnad i karriärålder. har gjort flera studier av hinder och möjligheter för jämställdheten, bl.a. kring könsspecifika förhållanden inom medicin. Bland anställningar och stipendier till nydisputerade forskare är könsskillnaderna mindre, både när det gäller antal ansökningar och när det gäller beviljningsgrad. I beredningsgrupperna medverkar totalt fler män än kvinnor. Inom naturvetenskap och teknik medverkar män och kvinnor, och inom medicin medverkar män och kvinnor, medan könsfördelningen är jämn inom humaniora och samhällsvetenskap samt inom utbildningsvetenskap. Regeringen följer löpande jämställdhetsarbete. Internationellt forskningssamarbete och samarbete inom EU Internationellt samarbete mellan forskare är avgörande för forskningens utveckling och för en effektiv resursanvändning. Den största delen av det internationella samarbetet inom forskning sker genom att de av och andra myndigheter finansierade forskarna samarbetar med forskare i andra länder. Även mellan forskningsfinansiärer finns en utbredd internationell samverkan, inte minst inom . kom de nordiska regeringarna överens om det så kallade nordiska toppforskningsinitiativet om forskningssamverkan inom områdena energi, miljö och klimat. Vidare deltar samtliga svenska forskningsråd i det Sidafinansierade forskningsprogrammet om samverkan med utvecklingsländer. Lite mer än hälften av de svenska vetenskapliga publikationerna producerades tillsammans med utländska forskare, vilket är en ökande trend. Bilaterala avtal om samverkan inom forskning och utveckling finns mellan såväl lärosäten som forskningsfinansiärer i och länder utanför EU. Särskilt aktuella har samverkansaktiviteter med , , och varit. I sammanhanget bör framhållas att regeringen beslutade att teckna ett avtal om samarbete inom vetenskap och teknik med . EU:s ramprogram för forskning är sjuårigt, 20072013, och omfattar . Finansieringen ökar successivt och blir högst under programmets sista år. Sedan starten finns svenskt deltagande i 343 projekt omfattande totalt . Detta deltagande placerar , liksom i de föregående ramprogrammen, som den åttonde mest kontrakterade deltagarnationen. står som koordinator för 73 av dessa projekt, vilket är något färre projekt än i det sjätte ramprogrammet. Universitet och högskolor medverkar i överlägset störst utsträckning i ramprogrammet, därefter kommer näringslivet, främst småföretag. Deltagandet karaktäriseras av att några få universitet och högskolor deltar vid flera upprepade tillfällen och att många aktörer inom näringslivet deltar vid få tillfällen. har lämnat stöd till internationell samverkan (t.ex. resebidrag, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utlandsstipendier, gästforskarbidrag) uppgående till ca . Andelen beviljade ansökningar till om postdoktorstipendium för forskningsvistelse i utlandet har ökat kraftigt jämfört inom de flesta områden. Därutöver har myndigheten finansierat medlemskap i europeiska och internationella forskningsorganisationer och anläggningar till en total kostnad om ca . stöd till infrastruktur för forskning är ett sätt att öka möjligheterna för svenska forskare att delta i internationellt samarbete. gjorde en särskild satsning på att ta fram utvärderingar, analyser och annat strategiskt underlag inför diskussioner i myndighetens styrelse. Bibliometridatabasen är flitigt använd i rådets analysarbete och samarbete med lärosäten och andra forskningsfinansiärer inom detta område är under uppbyggnad. En undersökning som publicerades visar bl.a. att minskande andel citeringar i internationell jämförelse kan härröra från skillnader i samarbetsmönster. Diskussioner förs även med andra aktörer kring uppbyggnad av en nationell databas. På regeringens uppdrag har rådet tillsammans med och granskat och korrigerat statistiken för forskningsfinansiering inom högskolesektorn. har tagit fram en ny policy för utvärderingar. I samband med detta har en studie av andra länders utvärderingsverksamhet genomförts. Sex utvärderingar har också slutförts , fyra av dem i samarbete med andra aktörer. Bl.a. har utvärderingar av det svenska deltagandet i EU:s ramprogram för forskning gjorts, liksom den tidigare nämnda utvärderingen av Linnéstöden. En utvärdering av svensk forskning inom mikroelektronik visar att forskningen håller hög internationell nivå och en utvärdering av svensk forskning inom oorganisk kemi visar att forskningen med vissa undantag inte ligger i forskningsfronten. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Under en rad år har Rymdstyrelsen fördelat stöd till anställningar för yngre forskare för att skapa förutsättningar för forskningens förnyelse. Andelen forskare under med egna forskningsmedel har genom denna satsning trefaldigats . Satelliten , som sändes upp fungerar fortfarande drift. Från satelliten har bl.a. tidsserier av halterna av kväveoxid och vattenånga i stratosfären insamlats. Halten av vattenånga har ökat , vilket kan ha påverkan på klimatet. Mätningar från finansieras, förutom av Rymdstyrelsen, av den europeiska rymdstyrelsen () . Detta har fått till följd att användningen av Odins data ökat inom . Rymdstyrelsen förbereder nu en vidareutveckling av i STEAMR- instrumentet (And Climate Monitor Radiometer) som kan komma att ingå i någon av ESA:s satelliter. STEAMR ingår i som är ett av sex föreslagna projekt inom ESA:s jordobservationsprogram. har instrument på flera satelliter för längre rymdfärder. a. finns instrument från institutet på ESA:s . Från mätningar med utrustning tillverkad av institutet har det kunnat påvisas ett utflöde av väte, syre och helium från , vilket tyder på att planeten förlorar vatten till rymden. Liknande processer sker vid jordens polartrakter där institutet har kunnat påvisa polarvinden på avsevärt längre avstånd från jorden än vad som tidigare ansetts möjligt. Genom polarvinden försvinner en liten andel av jordens atmosfär ut i rymden på samma sätt som noterats för avseende vatten. Spallation Source (ESS)