prop · GX031d3 · 2009-09-21 00:00:00 — Tjänstepensioner vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner En särskild utredare har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av regleringen av tjänstepensioneringen för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Enligt direktiven skulle översynen vara inriktad på att systemet ska vara anpassat till de speciella förhållanden som råder på området och att arbetsgivarnas kostnader för pensionsförmånerna ska vara förutsägbara. Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten (SOU 2009:50) remissbehandlas . Regeringen noterar att utvecklingen är fortsatt positiv för samtliga delmål som har ställts upp för staten som arbetsgivare och där utvecklingen följs upp med angivna indikatorer. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter att minska liksom sjukfrånvaron i staten. Andelen kvinnor på ledande befattningar och andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat. Löneutvecklingen i staten fortsätter att relativt väl följa utvecklingen på arbetsmarknaden i stort. När det gäller mångfaldsfrågan avser regeringen att fortsätta att följa myndigheternas arbete med mångfaldsstrategin Inkluderande synsätt samt utvecklingen av andelen anställda med utländsk bakgrund. Statskontoret har utvärderat två större projekt inom mångfaldsområdet. Ett resultat av de genomförda mångfaldsprojekten är en förbättrad kvalitet i rekryteringsprocessen. Regeringen anser att det är angeläget att myndigheterna fortsätter att arbeta för att utveckla rättssäkra och effektiva rekryteringsprocesser. Myndigheternas redovisningar visar att kompetensförsörjningen i staten i huvudsak fungerar väl. Detta överensstämmer med Statkontorets slutsats att man inte har identifierat någon generell risk för den framtida kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. Staten har dock fått fler äldre bland sina anställda, medan de yngre blivit färre. Det är positivt att äldre medarbetare väljer att stanna kvar längre i sin anställning. är det angeläget att de statliga arbetsgivarna fortsätter att arbeta för att attrahera yngre arbetskraft. Generationsväxlingen ses i många fall som en möjlighet till bl.a. kompetensväxling och kommer att kunna hanteras på ett för verksamheterna positivt sätt. De statliga arbetsgivarna bör dock bli bättre på att marknadsföra staten som en attraktiv arbetsgivare. Det är i första hand medlemmar som ska bedöma verkets resultat. Den servicebarometer som har genomfört visar på fortsatt goda resultat. har också i uppgift att genomföra stabsuppgifter till regeringen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen bedömer att dessa har utförts på ett tillfredsställande sätt. Enligt regeringens bedömning bedriver ett strategiskt arbete med sin egen kompetensförsörjning. Regeringens sammanvägning av ett antal indikatorer (driftskostnader, Nöjd-Kund-Index, analys av kostnadsutvecklingen, säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar, för mycket utbetald pension och aktualiseringsgrad) pekar på att SPV hanterar den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfredsställande sätt. Regeringen bedömer att SPV arbetar målmedvetet med sin strategiska kompetensförsörjning. och framåt kommer av personalen vid SPV att avgå med ålderspension. Kompetensöverföring från experter till övrig personal är ett viktigt inslag. Samarbetet mellan olika arbetsgivare inom , i vilket SPV deltar, har utvecklats. har i sin rapport för statligt anställda tillämpningar och effekter (RiR 2008:27) lämnat rekommendationer som rör . -följa upp om delpensionsavtalet har förutsättningar att leda till ett ökat arbetsutbud, -skaffa sig bättre kunskaper för att kunna bedöma om det finns behov av att samordna myndigheternas tillämpning av delpensionsavtalet, och -se över hur tillämpningen av delpensions- avtalet skulle kunna utvecklas för att i högre grad leda till att arbetsutbudet ökar. Regeringen konstaterar att rapporten rör en kollektivavtalsfråga som regeringen följer. Regeringens mål för staten som arbetsgivare är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Genom den arbetsgivarpolitiska delegeringen har myndigheterna en betydande 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 frihet att själva utforma sin organisation och kompetensförsörjning. De av regeringen angivna delmålen för de statliga arbetsgivarna kvarstår. Regeringen planerar att överlämna en förvaltningspolitisk proposition och där redovisa hur uppföljningen av arbetet med den strategiska kompetensförsörjningen kommer att utvecklas. En omfattande satsning i form av ett projekt om offentligt etos och värdegrundsfrågor i statsförvaltningen kommer att genomföras under 20102011. De anställdas kunskaper om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman ska stärkas. Bemötandet av såväl medborgare som företag ska i alla lägen kännetecknas av värdighet och respekt. Syftet med projektet är att inspirera de statliga arbetsgivarna att med medborgare, verksamhet och personal i fokus verka för att stärka allmänhetens förtroende för den statliga förvaltningen och även öka effektiviteten och rättssäkerheten i den statliga förvaltningen. Regeringen ser det som angeläget att de erfarenheter som finns av dessa frågor i förvaltningen tas till vara inom ramen för projektet. Regeringen kommer i en skrivelse att redovisa reformeringen av utnämningspolitiken. En chefspolicy som samlat behandlar frågor om rekrytering, utveckling och avveckling av statliga myndighetschefer tas fram i . komma att beställa hos och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation, t.ex. statistikuppgifter för uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik och uppgifter i anslutning till utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Anslaget används vidare för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området, t.ex. för konsult- och utredningsuppdrag. Anslaget används även för kostnader för vissa nämnder. Detta avser främst arvoden till ledamöter och ersättare i , Offentliga sektorns särskilda nämnd, Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd samt . Anslaget används också för kostnader för för utveckling i staten verksamhet. Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 5.6 Anslagsutveckling för 1:4 Arbetsgivarpolitiska 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bl.a. sådana stabsuppgifter som regeringen eller kan ökas anslaget med respektive för ett tvåårigt projekt om ett offentligt etos i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 5.6.21:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.8 Anslagsutveckling för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget används för tjänstepensioner och andra förmåner samt särskild löneskatt och premieskatt. Förmånerna regleras huvudsakligen i kollektivavtal som sluts mellan och de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga avtalsområdet. Flertalet arbetsgivare betalar fr.o.m. försäkringsmässigt beräknade (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) som redovisas under inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter. Inkomsterna på inkomsttiteln motsvarar inte utgifterna på anslaget beroende på att premierna avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal för ett visst år medan anslaget belastas med de förmåner som utbetalas . Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, nivån på deras förmåner samt av förändringar i basbeloppen. Löneutvecklingen har betydelse för nytillkomna förmåners storlek. Budget för avgiftsbelagd verksamhet 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.10 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Det makroekonomiska antagande som har absolut störst inverkan på anslaget är prisbasbeloppet. Kommande generationsskifte avspeglar höjningen av volymen som påverkar anslagets storlek. I posten Överföring till/från andra anslag ingår systemtekniska justeringar. I posten Övrigt ingår korrigeringar av tidigare genomförd överföring till och andra systemtekniska justeringar. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 10 147 000 000. beräknas anslaget till 10 och till 10 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en rörlig kredit i på högst för att tillgodose Statens pensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen Skälen för regeringens förslag: () får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där mycket stora penningflöden hanteras. SPV hanterar även flödet för Individuell ålderspension (IÅP) och Kåpan. Enbart det senare flödet omsätter och faktureras med väldigt för betalning. Skulle t.ex. betalningen för de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekontobelastning på . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen anser att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i bör finnas även 2010. Regeringen föreslår därför att regeringen bemyndigas att besluta om en rörlig kredit i om högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i samband med pensionshanteringen, dvs. avseende pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning samt för IÅP och Kåpan. Den föreslagna rörliga krediten ligger på samma nivå som . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statistik omfattar () verksamhet som är produktion, spridning, utveckling och samordning av statistik. SCB har ansvar för att producera dels officiell statistik inom ett flertal områden, t.ex. arbetsmarknad och nationalräkenskaper, dels annan statlig statistik. På uppdrag producerar myndigheten statistik åt statistikansvariga myndigheter och andra beställare. SCB har även till uppgift att samordna den officiella statistiken som omfattar 25 statistikansvariga myndigheter. SCB är den största av statistikmyndigheterna och ansvarade 2008 för 127 av totalt 338 produkter som avsåg officiell statistik. Närmare hälften av SCB:s verksamhet finansieras genom avgifter från främst uppdragsfinansierad statistikproduktion, varav statistikansvariga myndigheter och övriga staten står för av intäkterna från avgifter. Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Ett villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska och att statistikproduktionen ska vara effektiv. Punktligheten i offentliggörandet av statistiken var totalt 2008, vilket innebär att andelen statistikprodukter som publicerats enligt den fastställda publiceringsplanen är densamma som föregående år. Framställningstiderna för den officiella statistik som SCB ansvarar för var ungefär desamma 2008 som . För årsstatistiken har den dock minskat något. Det arbete som initierats i syfte att standardisera arbetssätt, metoder och IT-stöd har fortsatt med implementering. SCB genomför regelbundet studier av kvalitetsutvecklingen i produktionen. Undersökningen 2008 har omfattat 156 reguljära statistikprodukter inom den officiella statistiken, både anslags- och avgiftsfinansierade produkter. Resultatet från SCB:s enkät till SCB:s produktansvariga, om hur de bedömer att användarna uppfattar kvalitetsutvecklingen, visar på en positiv utveckling för fyra av fem huvudkomponenter. Huvudkomponenten jämförbarhet och samanvändbarhet är oförändrad jämfört med föregående år. De övriga huvudkomponenterna är innehåll, tillförlitlighet, aktualitet samt tillgänglighet och förståelighet. Sammantaget är ökningstakten i de kvalitetsindex som använts högre 2008 än . uppkom ett fel i konsumentprisindex, det s.k. skofelet, vilket ledde till ökade utgifter för staten. En analys av händelsen och en 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 översyn av produktionssystemen har genomförts av SCB på uppdrag av regeringen. Myndighetens vidtagna och planerade åtgärder för att stärka säkerhetsrutinerna och för att förhindra liknande fel har redovisats. Nya säkerhetsrutiner beräknas av myndigheten att i sin helhet vara införda senast . Tabell 6.1 Nyckeltal för SCB:s verksamhet nader (mnkr) området (mnkr) 1Produktansvarigas vid SCB bedömning av kvalitetsutvecklingen. Andelen produkter (%) med förbättrad kvalitet minus andelen produkter med försämrad kvalitet jämfört med föregående år. 2Nöjd-kund-index-talet kan variera mellan 1 och 100. Genomfördes ej 2007. 3Justerad siffra enligt (R 2008:27). 4Genomfördes ej 2007. Krav på tre procents produktivitetsökning Produktivitetsutvecklingen i den anslagsfinansierade statistikproduktionen för den senaste femårsperioden har varit i genomsnitt . uppgick den till , vilket innebär att regeringens krav på en ökning om uppfyllts med god marginal. Delar av det tillgängliga produk- tivitetsutrymmet har bl.a. använts för förbättringar av arbetskraftsundersökningen och den ekonomiska statistiken. Utrymmet kommer även att användas för kostnader i samband med EU-ordförandeskapet. Företagens administrativa kostnader för statistiken mäter företagens administrativa kostnader för deras lagstadgande skyldighet att inom olika områden lämna uppgifter till statistiken. Företagens kostnader till följd av uppgiftslämnarplikten på statistikområdet avser framför allt undersökningar som rör beräkning av nationalräkenskaperna, vilka SCB ansvarar för. administrativa kostnader för statistikområdet, uppdatering 2008 (Rapport 0020), visar att SCB har minskat företagens kostnader som är kopplade till myndighetens statistikprodukter med , eller , jämfört med den första mätningen 2006. Kostnaderna har minskat . Företagens administrativa kostnader för hela statistikområdet minskade 2008 jämfört med . De största kostnaderna för företagen på grund av uppgiftslämnarplikten föranleds av regleringen i EU-förordningen om gemenskapsstatistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna, Intrastat (638/2004/EG). Cirka hälften av de kostnader som SCB:s undersökningar ger upphov till avser denna undersökning. Intrastatundersökningen har reviderats, vilket uppskattningsvis kommer att innebära att är det 3 000 färre företag som behöver lämna uppgifter till statistiken. Därutöver är det ytterligare 500 företag som endast behöver rapportera exportuppgifter. Effekterna kommer främst att beröra de mindre företagen. Samtliga uppgiftslämnares kostnader för att lämna uppgifter till SCB SCB genomför egna mätningar för att erhålla en samlad bild över den totala kostnaden för både företag och andra uppgiftslämnare för att förse statistikområdet med uppgifter. Dessa mätningar avser myndighetens samtliga undersökningar, inklusive undersökningar utan uppgiftslämnarplikt. Den senaste mätningen visar att de totala kostnaderna uppgick till , en ökning med eller i förhållande till 2007. De ökade kostnaderna beror på ökade urval för vissa under- sökningar som rör företag och organisationer. Därmed har regeringens krav på att kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska ännu inte uppfyllts. Uppgiftslämnarnas kostnader för företagsundersökningar med uppgiftsskyldighet minskade dock med eller . Förbättringar av den ekonomiska statistiken SCB har genomfört utvecklingsinsatser avseende den ekonomiska statistiken, framför allt beträffande konsumentprisindex (KPI), prisindex i producent- och importled samt tjänsteprisindex. De olika utvecklingsinsatserna består av att handdatorer successivt har införts för intervjuarnas prisinsamling till KPI. Utredningsarbetet avseende egnahemsposten i KPI har fortsatt. Tjänsteprisindex har utvecklats med nya delprisindex för ett antal branscher. En urvalsförstärkning har genomförts för beräkning av prisindex för producent- och importled som kommer att ske . En ny modell för att beräkna byggnadsprisindex togs fram . Tjänsteproduktionsindex publiceras månatligen . Dessutom har den årliga statistikpublikation som beskriver strukturella förändringar av de offentligt finansierade tjänsterna vidareutvecklats , och arbete har bedrivits med att utveckla en jämförbar statistik över välfärdstjänster producerad i offentlig respektive privat regi. Därmed har den ekonomiska statistiken förbättrats i enlighet med regeringens önskemål. En viss omprioritering inom SCB:s ekonomiska ramar har gjorts från de resurser som avsatts för förbättringsarbetet av den ekonomiska statistiken till förmån för arbetskraftsundersökningen. Åtgärdsplanen för den ekonomiska statistiken ska dock fullföljas, om än med viss fördröjning. SCB har vidareutvecklat arbetskraftsundersökningen (), vilket bl.a. lett till att myndigheten publicerar nya indikatorer på arbetsmarknadssituationen för befolkningen i arbetsför ålder (). För att bättre kunna följa arbetsmarknadssituationen har regeringen beslutat att öka urvalet i undersökningen och att ställa fler frågor runt intervjupersonernas arbetsmarknadssituation. Urvalsökningen innebär att tillförs 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Enligt regleringsbrevet är en prioriterad uppgift. EU-samarbetet på statistikområdet syftar till att harmonisera medlemsländernas statistik så att den blir jämförbar. Statistiken regleras av övergripande ramförfattningar beslutade av och rådet samt detaljerade tillämpningsförfattningar beslutade av kommissionen. har ett stort antal författningar beslutats. I förordningen om den europeiska statistiken (223/2009/EG) finns generella bestämmelser om utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. Förordningen trädde i kraft . Ett rådgivande organ (ESGAB) har tillsatts med uppgift att utöva en oberoende tillsyn av det europeiska statistiksystemet vad gäller tillämpningen av den europeiska uppförandekoden för statistik. SCB har inom ramen för sitt ansvarsområde producerat, spridit och utvecklat statistiken planenligt. Verksamhetens resultat 2008 har uppnåtts med i intäkter som i huvudsak utgjorts av hälften anslags- och hälften avgiftsintäkter. De totala kostnaderna uppgick till , varav personalkostnaden utgjorde den största delen. SCB:s produkter är viktiga och fel i dessa kan få stora ekonomiska konsekvenser. Regeringen konstaterar att det är viktigt att myndighetens arbete med inrättande av kvalitetssäkringssystem och kvalitetskontroller slutförs i sin helhet. Det regelförenklingsarbete som SCB bedriver för att minska företagens administrativa kostnader för uppgiftslämnandet visar på en positiv utveckling framöver. Därmed anser regeringen att det finns förutsättningar för SCB att inom statistikområdet minska kostnaderna för företagen. Regeringen bedömer att målen för verksamheten i huvudsak har uppfyllts samt att resultatet verksamt bidragit till samhällets informationsinfrastruktur i form av statistik av god kvalitet. Statistiken har i stor utsträckning använts som underlag för beslutsfattande, samhällsdebatt och forskning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statistikens kvalitet är även fortsättningsvis en överordnad uppgift. I detta arbete har den ekonomiska statistiken en fortsatt hög prioritet. Regeringen anser att SCB ska kvalitetssäkra produktionsprocessen och göra den mer effektiv, bl.a. genom fortsatt standardiseringsarbete. Vidare anser regeringen att det är angeläget att den interna styrningen och kontrollen stärks inom SCB, bl.a. genom att en internrevisionsfunktion inrättas. SCB är en jämförelsevis stor myndighet och den statistik som myndigheten producerar är viktig utifrån flera aspekter. Brister och eventuella felaktigheter i statistiken kan få stora konsekvenser om beslut fattas på felaktiga grunder. Det är således nödvändigt att det pågående arbetet inom SCB med att stärka säkerhetsrutinerna i produktionen leder till önskvärda förbättringar. SCB:s arbete med att minska kostnaderna för uppgiftslämnarna samt att vidta åtgärder för att underlätta uppgiftslämnandet ska fortgå. Förbättrad tillgänglighet till statistiken var en av grunderna till statistikreformen . Tillgängligheten till statistiken har förbättrats på flera områden. Regeringen anser dock att det är angeläget att SCB och övriga statistikansvariga myndigheter förbättrar tillgängligheten ytterligare. Kvalificerade användares tillgång till statistiken bör inte inskränkas mer än vad som är nödvändigt för att säkra statistiksekretessen. beslutade en lag om lägenhetsregister (prop. 2004/05:171, bet. 2004/05:FiU8, rskr. 2005/06:268). Lantmäteriet bygger upp lägenhetsregistret kommun för kommun. När detta arbete är klart kommer att folkbokföra på lägenheter. och folkbokföring på lägenheter är förutsättningar för att SCB ska kunna ta fram hushålls- och bostadsstatistik för leverans till i enlighet med och rådets förordning om folk- och bostadsräkningar. Myndigheternas arbete med att bygga upp lägenhetsregistret och folkbokföringen fortgår enligt plan. Tabell 6.2 Anslagsutveckling för 1:9 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21). 2Motsvarar 515 381 tkr prisnivå. 3Motsvarar 515 368 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för produktion av sektorsövergripande statistik och samordning av officiella statistik. Cirka hälften av verksamheten finansieras av avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsfinansierade verksamheten avser produktion av officiell statistik åt andra statistikansvariga myndigheter, produktion av annan statistik och tjänsteexport. Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:9 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget ökas 2010 med för att en urvalsökning i arbetskraftsundersökningen () ska kunna genomföras. Finansiering sker delvis genom att det under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppförda anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskas med och det under samma utgiftsområde uppförda anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska prog- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ram och insatser minskas med . Därutöver beräknas SCB inom sina ekonomiska ramar omprioritera i storleksordning från i första hand den ekonomiska statistiken till förmån för . Anslaget ökas vidare med för varaktig utökning av Företags Register och Individ Databas () avseende punkt- och miljöskatter för behov. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution uppförda anslaget 1:1 minskas med . Därutöver ökas anslaget 2010 med till följd av ett nytt ansvar för statistik som avser sektorsspecifika ekonomiska uppgifter om primärkommunerna. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 1:1 respektive det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 9:1 minskas med vardera . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 7 Prognos- och uppföljningsverksamhet Området prognos- och uppföljningsverksamhet omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. Därutöver ingår också miljöekonomiskt utvecklingsarbete samt arbete med att ta tillvara resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för .