prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — Det nya museet ska kunna locka en bredare publik och är en förutsättning för att kunna visa den nedskjutna och bärgade från det dagar. För att förverkliga det nya museet beräknar regeringen tillföra SFHM . Regeringen gav i uppdrag att i samarbete med med presentera en förstudie om hur en renovering av museets huvudbyggnad skulle kunna genomföras. Förstudien överlämnades till . Regeringen har därefter gett och i uppgift att komplettera denna förstudie. Den kompletterade förstudien redovisades . I förstudien bedömer att renoveringen kan senareläggas. De konsekvenser som den kompletterade förstudien pekar på kommer att leda till utökade kostnader för . tillfördes för att bl.a. täcka kostnader som är kopplade till en kommande renovering. aviserades ytterligare en förstärkning om . Regeringen bedömer att myndigheten bör därutöver tillföras . Regeringen angav i budgetpropositionen att har inlett ett samarbete med kommun och läns landsting i syfte att etablera en utställningsverksamhet i . Målet är att erbjuda 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 utställningar av modern och samtida konst av högsta kvalitet med Moderna museets samlingar som bas. Utställningsverksamheten är planerad att öppnas för allmänheten . Det statliga stödet till verksamheten med har successivt ökat. tillförs ytterligare , vilket innebär att sammanlagt avsätts för ändamålet. Regeringen förutsätter att de eventuella tillkommande medelsbehov som kan uppkomma finansieras inom Moderna museets ram eller genom tillskott från andra samarbetsparter. avser att starta den publika verksamheten . Den ekonomiska krisen har lett till en hastigt stigande arbetslöshet. Även kulturarbetsmarknaden har drabbats hårt. Regeringen föreslår i denna budgetproposition under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv en arbetsmarknadspolitisk satsning, LYFT, som riktar in sig på aktiveringsinsatser inom statlig och verksamhet samt inom vissa ideella organisationer. Inriktningen på aktiveringsinsatsen ska vara sysselsättning inom bl.a. kulturarvsområdet. Inom detta område har flera framgångsrika satsningar tidigare genomförts som har haft stor betydelse för kunskapen om och bevarandet av kulturarvet i skogen samt bidragit till att samlingar av föremål, böcker och arkivalier har vårdats och digitaliserats. arbetsmarknadssatsningar har också haft stor betydelse för vården av byggnader, kulturmiljöer och kulturlandskap. Inom ramen för LYFT kan institutioner och organisationer inom kulturarvsområdet fortsatt bidra till att arbetslösa kan upprätthålla kontakten med arbetslivet som kulturarvet bevaras och tillgängliggörs. Uppföljning av den nya språklagen har godkänt det förslag till språklag som regeringen presenterade i propositionen Språk för alla förslag till språklag (prop. 2008/09:153, bet. 2008/09:KrU9, rskr. 2008/09:271). Den nya språklagen trädde i kraft . minnen har bl.a. till uppgift att följa upp språklagen, sprida kunskap hos myndigheter och allmänhet om lagar och språkpolitiska mål samt att värdera hur språksituationen i utvecklas. För att stärka förutsättningarna för myndighetens uppföljning föreslår regeringen att anslaget till och folkminnen förstärks med . Mot bakgrund av språklagen och den kommande lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272) föreslås även att språkvårdsinsatserna för de nationella minoritetsspråken stärks, särskilt vad gäller meänkieli. och folkminnen tillförs ytterligare för detta arbete från utgiftsområde 1 . För att stärka teckenspråkets ställning i samband med införandet av den nya språklagen överförs dessutom från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, till och folkminnen . Ytterligare överförs från utgiftsområde 9 till Talboks- och för att stärka teckenspråkig litteratur och samarbetet med Resursbibliotek för döva i . och har inlett ett samarbete om att genomföra försöksverksamhet med kultur som medel för att förebygga och förkorta sjukfrånvaro. Kostnaderna för försöksverksamheten beräknas uppgå till , vilket finansieras under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. har utrett Unga (KUR 2009/111) som tidigare bedrivit sin verksamhet, riktad till barn och unga, vid i . Utredningens syfte har varit att bedöma verksamheten ur ett nationellt och internationellt perspektiv. drar slutsatsen att Unga är en aktör av stor kulturpolitisk betydelse. har 2009 beviljat ett utvecklingsbidrag på för att möjliggöra en ny organisation och planering för den fortsatta verksamheten. Regeringen föreslår att förs till anslaget 2:3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål från anslaget 2:2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner för att möjliggöra ett fortsatt stöd till Unga . Ny plattform för musiken I den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) anger regeringen att det regionala ansvaret för musiklivet bör stärkas och att statens insatser på nationell nivå för musiklivet därför bör förändras. Vidare bedömer regeringen att Statens musiksamlingar (SMUS) bör få ett samlat ansvar på musikområdet. Statens verksamhetsstöd till Rikskonserter avvecklas därför . Medel kommer att överföras till SMUS och till de anslag som bl.a. disponerar för bidrag till musikaktörer på regional och lokal nivå samt till fria musikgrupper och arrangörer. Regeringen har godkänt en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen . Enligt överenskommelsen ska grundbeloppet för hemlån av originalverk vara och , vilket är en höjning med jämfört med nivån . Medelsberäkningen utgår från den senaste slutgiltigt fastställda biblioteksstatistiken . Den totala biblioteksersättningen beräknas till . Rörliga bilder har fått en stark spridning och är tillgängliga i många olika visningsformer. Det är dessutom en kulturyttring som människor i alla åldrar tar del av. Filmen förenar kulturpolitiska och näringspolitiska intressen samt har stor betydelse för bilden som ges av utomlands. filmavtal bidrar till att öka bredden och mångfalden i filmutbudet liksom att stimulera filmkulturen i hela landet. filmavtal gäller t.o.m. utgången av 2010. Det långsiktiga arbetet med beredningen av en ny filmpolitik efter 2010 har pågått . Det har framkommit behov av en fördjupad analys av en rad frågor inför ett ställningstagande om den framtida filmpolitiken. Regeringen tillsatte därför en utredning om filmpolitikens finansiering och utformning. Utredningen lämnar sitt betänkande som kommer att remissbehandlas. Regeringen avser att återkomma i frågan . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 (SOU 2009:50) lämnade sitt betänkande Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. Betänkandet är på remiss till . har som sin mening gett till känna (bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92) att regeringen bör vidta åtgärder vad gäller pensionsvillkoren inom scenkonsten. Bland annat ansåg att regeringen skyndsamt bör analysera effekterna av övergången till institutionsspecifika 2007 som underlag för en eventuell engångsvis justering av statsbidragsnivåerna. belyser problemen med svårförutsägbara kostnader för pensionspremierna för arbetsgivarna som omfattas av den s.k. PISA-förordningen (2003:56). Utredningen lämnar förslag som kan medföra större förutsägbarhet i kostnaderna. Det har konstaterats att kostnadsutvecklingen efter övergången till institutionsspecifika påvisar stora skillnader mellan institutionerna och att dessa också kan skilja sig kraftigt från till ett annat för en institution. De svårigheter detta medför behandlas också av . Regeringen anser att det inte framkommit några omständigheter som medför skäl att justera nivåerna för statsbidragen innan förslag har behandlats. För de anslag som fördelar till bl.a. de regionala och lokala institutionerna är pensionskostnaderna en aspekt som myndigheten kan ta hänsyn till vid bidragsgivningen. Regeringen har i propositionen Statens stöd till idrotten (prop. 2008/09:126) uttalat sin avsikt att aktivt verka för att få fler stora internationella idrottsevenemang till vårt land. En promemoria utarbetad i , Främjande av att internationella idrottsevenemang arrangeras i (Ku2009/1342/MFI) har remitterats. Såväl organisationer, myndigheter som andra remissinstanser tillstyrker i huvudsak promemorians bedömningar. I promemorian görs bedömningen att ett nationellt bör skapas i vilket kunskap samlas om metoder och tillvägagångssätt för att få internationella idrotts- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Centret ska bistå idrottens organisationer främst inför och under en kandidatur för att få ett internationellt evenemang till . Utifrån de överväganden som gjorts så bedöms att ett årligt bidrag för att främja att internationella idrottsevenemang arrangeras i bör uppgå till ca . Bidraget bör finansieras och anvisas inom ramen för ett förhöjt anslag Stöd till idrotten och ställas till förfogande. Vidare bedöms att det bör ankomma på idrottsrörelsen att närmare utforma den struktur som på bästa sätt kan bistå de idrottsorganisationer som avser att kandidera till att få arrangera stora internationella idrottsevenemang. Regeringen delar de bedömningar som gjorts i promemorian och välkomnar de synpunkter som framförts av remissinstanserna. I det ingår vikten av att redan etablerad kunskap och erfarenhet som återfinns såväl inom idrotten som i andra organisationer, kommuner, myndigheter och företag bör användas för att skapa bättre förutsättningar för att framgångsrikt få fler internationella idrottsevenemang till . Regeringen har beräknat det förhöjda anslaget 13:1 Stöd till idrotten så att insatser för att främja att internationella idrottsevenemang arrangeras i möjliggörs. Det innebär att ett nationellt centrum för internationella idrottsevenemang kan skapas. Det bör dock ankomma på idrottsrörelsen att närmare utforma den struktur som bäst tjänar detta. I det ingår även att i dialog med andra intressenter, som exempelvis , fortgående utveckla metoder och modeller för ett långsiktigt framgångsrikt arbete. Dessa metoder och modeller kan vara till nytta även för andra områden inom evenemangssektorn. Radio och tv i allmänhetens tjänst Uppdraget för radio och tv i allmänhetens tjänst handlar i vid mening om att programföretagen självständigt och oberoende av utomstående ekonomiska, politiska och andra intressen ska erbjuda ett programutbud som är tillgängligt för alla, speglar hela landet och kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans oavsett genre. överlämnade regeringen propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195) till . Propositionen innehåller förslag till villkor och riktlinjer för kommande tillståndsperiod för (), () och (). Villkoren innebär bl.a. att SR och SVT ska fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud inom ramen för nuvarande uppdrag på kulturområdet. Av bland annat den anledningen ska medelstilldelningen till programföretagen höjas 2010, vilket motsvarar . Därefter höjs tilldelningen . En särskild satsning om görs för att kvaliteten i den verksamhet som är knuten till Berwaldhallen, och ska kunna bibehållas. Totalt kommer bolagen att få direkt från rundradiokontot . Sändningstillstånden för kommande period föreslås gälla , med en avstämning i form av en s.k. kontrollstation . Regeringen anser att tillstånden för och UR att sända digitalt bör förlängas och vidgas. Regeringen bedömer att utvecklingen av digital radio bör vara marknadsdriven. I propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195) gör regeringen bedömningen att direktfinansiering av programföretagens verksamhet inte bör genomföras. Därmed kommer verksamheten inte heller att bli föremål för mervärdesskatt. Programföretagens mervärdesskattesituation innebär att det kan bli billigare för företagen att utföra tjänster i egen regi än att upphandla motsvarande tjänster på marknaden, vilket riskerar att leda till brist på konkurrensneutralitet. Regeringen strävar efter att förbättra förutsättningarna för konkurrensneutralitet mellan programföretagens produktion i egen regi och upphandling från externa producenter och leverantörer och har därför gett () i uppdrag att ta fram förslag till en ordning som kan uppfylla dessa syften. ESV redovisade uppdraget i rapporten för momskompensation. I rapporten presenteras olika alternativ för momskompensation. Regeringen bedömer att frågan behöver beredas vidare inom . Det kan i det sammanhanget också bli aktuellt att överväga andra vägar att främja en ökad konkurrensutsättning och extern programproduktion. Ny radio- och tv-lag Regeringen avser att lägga en proposition med förslag till en ny radio- och tv-lag. Regeringen anser att presstödet ska värnas eftersom det är viktigt för mediemångfalden på lokal och regional nivå. Europeiska kommissionen genomför en granskning av det svenska presstödets förenlighet med statsstödsreglerna. lämnade kommissionen en skrivelse till de svenska myndigheterna i vilken anförs att driftsstödet till dagspressen i sin nuvarande utformning inte är förenligt med gemenskapsreglerna. Kommissionen accepterar presstödets syfte och grunder, men föreslår ett antal ändringar i stödet för att åtgärda vissa konkurrensproblem, bl.a. att stödet till storstadstidningarna och begränsas för att göra det mer proportionerligt. Regeringen konstaterar att den kritik mot delar av stödet som kommissionen har framfört delvis kvarstår, men att argumentationen från svensk sida har ökat kommissionens förståelse för presstödets betydelse för den svenska tidningsbranschen. Detta är särskilt viktigt i ljuset av den senaste konjunkturnedgången som har stor påverkan på branschen. Regeringen överväger kommissionens förslag med avsikten att underrätta kommissionen om sin inställning till förslagen . Frågan om reklamskatten behandlas i volym 1, avsnitt 7. Stödet till radio- och kassettidningar, s.k. taltidningar, bidrar till att uppfylla såväl mediesom handikappolitiska mål. och Talboks- och har i två rapporter som lämnades till redovisat sin syn på den framtida inriktningen för taltidningsverksamheten och på hur myndigheterna kan öka sin samverkan. Rapporterna bereds i . Översyn av mediekoncentrationen i har gett regeringen till känna att det finns behov av en översyn av mediekoncentra- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tionen i (bet. 2007/08:KU15, rskr. 2007/08:141). Fria och självständiga medier är en förutsättning för den mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbildning som ett demokratiskt samhälle kräver. Nordicom och Radio- och har närmare studerat den svenska mediemarknaden (Den svenska mediemarknaden , MedieNotiser nr. 3 2009 och Medieutveckling ). Av rapporterna följer att mediemarknaden har genomgått stora förändringar. Enligt Nordicom tenderar antalet stora aktörer att öka. Dessutom har de stora aktörerna vuxit genom förvärv eller etableringar på nya delmarknader. Den ökade ägarkoncentrationen har enligt Nordicom lett till att konkurrensen på enskilda delmarknader i många fall har skärpts. Regeringen anser dock att ett spritt ägande endast är en faktor för att upprätthålla mångfalden inom den svenska mediemarknaden. Ett spritt ägande innebär inte heller nödvändigtvis att mediemångfalden är säkerställd. Den tekniska utvecklingen och den ökade digitaliseringen öppnar för nya aktörer att etablera sig inom olika medier. Exempelvis har antalet distributionsplattformar för tv ökat med följd att etablerade teleoperatörer numera konkurrerar med traditionella tv-företag; andelen 352 000 (Svensk telemarknad 2008, PTS-ER- Vidare ger den tekniska utvecklingen på medieområdet förutsättningar för konsumenterna att välja när, var och hur de vill ta del av medieutbudet, inte minst via Internet. På så sätt uppnås brett utbud och därmed en god mediemångfald. Goda villkor för radio och tv i allmänhetens tjänst är också av betydelse för mediemångfalden. Detta säkerställs bl.a. genom regeringens proposition Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 2010 2013 (prop. 2008/09:195). Dessutom pågår omfattande arbeten med betydelse för mediemångfalden på radio-, dagspress- och filmområdet inom . Därtill kommer att det även inom EU bedrivs arbete på medieområdet. Mot bakgrund av den ovan återgivna utvecklingen och det nu pågående arbetet inom såväl som EU finner regeringen inte 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 skäl att initiera ytterligare insatser med anledning av tillkännagivande. har gett regeringen till känna att det bör genomföras en relevant och allsidig utvärdering av och verksamhet (bet. 2007/98:KU15, rskr. 2007/08:141). Regeringen angav i budgetpropositionen att den har för avsikt att göra denna översyn . I promemorian Översyn av vissa mediemyndigheter en effektivare administration (Ds 2009:4), som har remitterats, föreslås bl.a. att myndigheterna och TV, Radio- och och ska avvecklas och samlas i ny myndighet. En större och mer samlad myndighetsorganisation skulle, enligt promemorian, medföra en stärkt och breddad kompetens jämfört med dagens organisation, där ansvaret är uppdelat mellan flera små myndigheter. Dubbelarbetet inom vissa administrativa funktioner kan på så sätt minska, vilket skulle frigöra resurser för kärnverksamhet och skapa förutsättningar för en mer effektiv och ändamålsenlig förvaltning av statens medel. Förslagen bereds i . vidare initierat ett internt utvecklingsarbete som syftar till att se över hur verksamheten kan effektiviseras och koncentreras till fall av misstänkta överträdelser. De resurser som frigörs genom en effektivisering bedöms bl.a. också kunna leda till ökade möjligheter för nämnden att initiera egna tillsynsärenden. Regeringen avser att fortsätta följa och arbete. Mot bakgrund av vad som angivits ovan finner regeringen inte skäl att initiera ytterligare insatser när det gäller verksamhet. Europeiska kommissionen har beslutat att inrätta en expertgrupp för att analysera och diskutera framtida åtgärder för att bl.a. förbättra avkodningsdirektivets tillämpning. Regeringen kommer att avvakta resultatet av detta arbete innan slutlig ställning tas till de förslag som lämnats i departementspromemorian Kriminalisering av privat olovlig hantering av avkodningsutrustning (Ds 2007:14). Internationellt samarbete på kulturområdet Internationalisering och interkulturellt samarbete är en fortsatt prioriterad uppgift inom kulturpolitiken. Följande prioriteringar bör vara vägledande för det fortsatta arbetet för kulturlivets internationalisering och ökat interkulturellt samarbete: -Utveckling av strategier för internationalisering inom olika kulturområden. -Fortsatt utveckling av myndigheternas internationella och interkulturella samarbete. -Främjande av interkulturellt utbyte. -Främjande av nationella arenor för internationellt och interkulturellt utbyte. -Samverkan över politikområdesgränserna. -Ett aktivt agerande för kulturpolitiska frågor inom EU och samt inom det nordiska samarbetet. De frågor som driver nationellt bör i största möjliga utsträckning drivas även i dessa och andra internationella organisationer. En fördjupning av det internationella perspektivet i kulturpolitiken återfinns i prop. 2009/10:3 Tid för kultur. En prioritering under det svenska ordförandeskapet i EU är att lyfta upp barns och ungas tillgång till och aktiva deltagande på kultur- och medieområdena. Denna prioritering genomförs dels i form av en kultur- och mediekonferens, För en kreativ generation, under det svenska ordförandeskapet, dels genom förslag till rådsslutsatser inom ramen för Europeiska unionens råd i syfte att ge vägledning för unionens fortsatta arbete inom kulturområdet. Ett långsiktigt mål är att genom aktivt arbete gentemot Europeiska kommissionen, och inom rådet föra in barn- och ungdomsperspektivet i kommande revidering av de stora samarbetsprogrammen som finns inom de kultur- och audiovisuella områdena. startade ett samarbete inom ramen för den s.k. öppna samordningsmetoden, vilket innebär att medlemsstaterna tillsammans sätter upp gemensamma mål, kvantitativa och kvalitativa indikatorer och riktmärken samt beslutar om regelbunden rapportering och fastställer bästa metoder. Detta samarbete kommer att genomsyra EU-arbetet och fem områden har särskilts lyfts fram av kulturministrarna: -att förbättra rörligheten över gränserna för kulturskapare, -att främja tillgången till kultur, -att främja kulturstatistik, -att främja potentialen hos de kulturella och kreativa näringarna, inte minst för små och medelstora företag, -att främja och implementera Unesco- konventionen för kulturell mångfald. antog kulturministrarna en arbetsplan gällande 20082010 med konkreta åtgärder som planeras inom nämnda fem områden. Inom sker ett ökat engagemang inom ramen för arbetet med konvention om skydd för världens kultur- och naturarv. , som är ledamot i 2008-2011, valdes vid världsarvsmötet i tillsammans med och till vice ordförande i 2010. Internationellt samarbete på medieområdet Flera arbetsprocesser pågår inom EU och på medieområdet. Under det svenska ordförandeskapet kommer det tema som gäller för kulturområdet, att främja barns och ungas kreativitet, också att prioriteras inom medieområdet. Regeringen anser att arbetet med frågor som rör kreativt innehåll via Internet är viktigt och välkomnar därför en fortsatt diskussion på europeisk nivå. Kommissionens meddelande om kreativt innehåll via Internet (KOM 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 (2007)836 slutlig) innebar startpunkten för ett arbete med frågor som är prioriterade i de flesta medlemsstaterna och som rör flera politikområden. Ett meddelande med slutsatser och ytterligare frågor till alla parter förväntas från kommissionen . Kommissionen har i ett meddelande antagit en strategi för mediekompetensfrågor och antogs en rekommendation för det fortsatta arbetet. Regeringen anser att mediekompetens i första hand är en nationell fråga, men välkomnar kommissionens initiativ inte minst i de delar som handlar om att öka erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna. Inom är frågor som rör artikel 10 i om mänskliga rättigheter, dvs. yttrande- och informationsfriheterna, prioriterade av regeringen. Bland annat drivs ett aktivt arbete i styrkommittén för medier och nya kommunikationstjänster, CDMC, i syfte att främja och stärka yttrande- och pressfriheten. Arbetet innebär att förhandla fram gemensamma standarder för den praktiska mediefriheten. Internationellt samarbete på idrottsområdet En angelägen internationell arbetsuppgift är att i samarbete med utveckla det internationella arbetet mot dopning inom idrotten, främst inom ramen för , och EU. ingår i styrelsen för , den av världens regeringar och den olympiska rörelsen gemensamt instiftade världsantidopningsbyrån, vilket ger ytterligare möjligheter att utveckla antidopningsarbetet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 17 Teater, dans och musik Litteraturen, läsandet och språket Bildkonst, arkitektur, form och design Totalt för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2010-2012, Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs.