prop · GX031d14 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Integration och jämställdhet.................................................................................. En samlad strategi för integration........................................................ Insatser för nyanlända invandrares etablering..................................... Främjande av integration...................................................................... EU-arbete och internationell samverkan............................................. Analys och slutsatser ............................................................................ 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande.............................. 3.7.31:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare (nytt 3.7.41:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare (nytt anslag)...................................................... 3.7.61:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Analys och slutsatser............................................................................. 2:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism m.m..................................... 5.4.3 Analys och slutsatser.................................................................... 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder....................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ... Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 13 Integration och Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Integration .............................................. Tabell 3.2 Mottagna flyktingar m.fl. åren 19992012 ................................................... Tabell 3.3 Andel i arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda , Tabell 3.4 Andel sysselsatta kvinnor bland nyanlända skyddsbehövande och anhöriga efter vistelsetid, procent ............................................................... Tabell 3.5 Andel sysselsatta män bland nyanlända skyddsbehövande och anhöriga efter vistelsetid, procent....................................................................................... Tabell 3.6 Andel sysselsatta bland inrikes resp. utrikes födda , procent........ Tabell 3.7 Andel arbetslösa bland inrikes resp. utrikes födda , procent......... Tabell 3.8 Andel företagare inkl. medhjälpande hushållsmedlemmar bland de sysselsatta, inrikes respektive utrikes födda , procent.......................... Tabell 3.9 Andel elever med svensk respektive utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg, procent .................................................... Tabell 3.10 Studieresultat efter kursstart i sfi...................................................... Tabell 3.11 Indikatorer för uppföljning av integrationspolitiken ................................ Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:1 Integrationsåtgärder............................................... Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Integrationsåtgärder...... Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande..... Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Kommunersättningar Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare................................................................... Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare................................................................................... Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ........................... Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:5 Hemutrustningslån ................................................ Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Hemutrustningslån ....... Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare................................................................. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare........................ Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom området Diskriminering........................................ 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.2 Fördelning av ärenden per lag.................................................... Tabell 4.3 Fördelning av ärenden per lag.................................................... Tabell 4.4 Fördelning av ärenden per lag.................................................... Tabell 4.5 Fördelningen av ärenden per lag................................................ Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:1 ............................. Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism m.m.............. Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism m.m.................................................................................. Utgiftsutveckling inom området Jämställdhet ............................................. Anslagsutveckling 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ................................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden...................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 3:1 Särskilda 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner att det får tas upp lån i för det samlade behovet av hemutrustningslån upp till ett belopp av 1 (avsnitt 3.7) 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt följande uppställning: 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2 Integration och jämställdhet Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering samt jämställdhetspolitik. Ramen för utgiftsområdet framgår av tabell 2.1. Inom utgiftsområdet finns myndigheterna, och . Inom området Integration förs två nya anslag upp på statsbudgeten. Regeringen avser att lämna en proposition till om att reformera mottagandet av vissa nyanlända invandrare med förslag om förbättringar för deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Förslagen i propositionen medför även behov av förändringar i anslagskonstruktionen. Mot denna bakgrund förs anslagen 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare och 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare upp på statsbudgeten. Inom området Integration beräknas utgifterna minska med jämfört med . Minskningen beror på antaganden om att färre personer kommer att omfattas av det kommunala flyktingmottagandet jämfört . Vidare beräknas utgifterna minska på grund av att medel föreslås föras till andra utgiftsområden med anledning av förslagen i den kommande propositionen om nyanländas etablering. Inom området Diskriminering beräknas utgifterna minska med ca jämfört med . Minskningen beror bl.a. på att flera temporära satsningar mot diskriminering avslutas , t.ex. utbildningsinsatser om den nya diskrimineringslagen. Inom området Jämställdhet fortsätter den särskilda fyraåriga satsningen på jämställdhetsåtgärder och anvisas för insatserna. Sammantaget innebär detta att utgifterna för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet beräknas minska med 2010 jämfört med . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 10:05 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 10:07 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 11:01 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Anslaget fördes upp på statsbudgeten 2009. 2008 redovisades utgifterna under anslagen 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, 10:6 (JämO), 10:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) och 10:8 (). Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar frågor om allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, främjande av integration, urbant utvecklingsarbete samt svenskt medborgarskap. Integrationspolitiken är sektorsövergripande och de huvudsakliga insatserna finansieras utanför utgiftsområde 13. Svenskundervisning för invandrare och insatser inom arbetsmarknadspolitiken är särskilt viktiga delar i arbetet för integrationen. Utöver vad som redovisas inom detta avsnitt återfinns därför redovisningar av insatser och resultat även inom andra utgiftsområden i denna proposition. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Integration Anslag inom område Integration 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för Totalt för område Integration 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. minskade antalet mottagna flyktingar och skyddsbehövande i kommunerna i jämförelse med 2007 och 2006. Prognoser för mottagandet åren 20092012 anger en fortsatt successiv minskning vilket normalt medför minskade utgifter på anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. anslaget finns medel beräknade för ett försök med bonus riktad till enskilda individer i samband med studier i svenska för invandrare (den s.k. sfi-bonusen). Bonusen föreslås finansieras inom anslaget 1:1 Integrationsåtgärder. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 kommer regeringen att lämna en proposition till om att reformera mottagandet av vissa nyanlända invandrare med förslag om förbättringar för deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss. I budgetpropositionen beräknades anslaget 1:2 tillföras för reformutrymme . Förslagen i lagrådsremissen och kommande proposition innebär att två nya anslag, 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare och 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare, bör föras upp på statsbudgeten . Vidare föreslås i budgetpropositionen att anslagsmedel förs till andra utgiftsområden och anslag för implementering och förberedandet av ikraftträdandet vilket innebär förändringar av anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. strategi för genomförande av integrationspolitiken (skr. 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration). Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar om inriktning för integrationspolitiken, strategiska områden som politiken bör fokusera på samt viktigare insatser för integration åren 20082010. I skrivelsen bedömer regeringen att integrationspolitiken bör fokusera på sju områden: -ett effektivt system för mottagande och introduktion för nyanlända, -fler i arbete och fler företagare, -bättre utbildningsresultat och likvärdighet i skolan, -bättre språkkunskaper och utbildningsmöjligheter för vuxna, -en effektiv bekämpning av diskriminering, -en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap, samt -en gemensam värdegrund i ett samhälle som präglas av en tilltagande mångfald. I skrivelsen bedömer regeringen att dessa inrikt- Målet för integrationspolitiken är: ningar i huvudsak kan och bör förverkligas inom ramen för generella insatser som riktar sig till -Lika rättigheter, skyldigheter och möjlighehela befolkningen, till exempel regeringens insat- ter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målet beslutades av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:155). Redovisningen i följande avsnitt avser i huvudsak resultat av verksamheter för integration inom statsbudgetens utgiftsområde 13. I avsnitt 3.4.6 sammanfattas resultat av regeringens samlade insatser med betydelse för integrationen inom vissa utgiftsområden. Mer detaljerade redovisningar återfinns under respektive utgiftsområde i denna budgetproposition. ser för ökat utbud och efterfrågan på arbete samt för bättre kvalitet i utbildningssystemet. Särskilda insatser ska baseras på individuella behov och förutsättningar. Säråtgärder som riktas till invandrare som en grupp ska inte förekomma efter den i . I budgetpropositionen avsattes medel för genomförande av vissa insatser. Huvuddelen av insatserna har genomförts eller pågår. Regeringen avser att lämna en skrivelse till med en samlad redovisning av resultaten. 3.4.2Insatser för nyanlända invandrares etablering Organiseringen av mottagandet av flyktingar, övriga skyddsbehövande m.fl. och anhöriga 3.4.1En samlad strategi för integration undertecknar för statens del Vid sidan av budgetpropositionen presenterade regeringen en skrivelse med en samlad överenskommelser med kommuner om mottagande av flyktingar och övriga skyddsbehövande m.fl. samt deras anhöriga. handlar med kommunerna om dessa överenskommelser. Rollen för länsstyrelserna har inneburit ett mer regionalt synsätt i flyktingmottagandet med en utveckling mot ett ökat inslag av samverkan, samarbete och gemensamt ansvar mellan flera aktörer i flera kommuner. Arbetsförmedlingens roll har även stärkts i arbetet med att erbjuda nyanlända invandrare insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. , länsstyrelserna och Arbetsförmedlingen har bildat en samverkans-delega- tion för arbetet. Kommuner och Landsting (SKL) har också bjudits in i delegationen. Fokus i delegationens arbete har legat på avstämning och erfarenhetsutbyte, med fördjupningar inom angelägna utvecklings-områden som information, prognosarbete, mottagningsstrategier, organiserad vidare-flyttning och uppföljning. hade överenskommelser om mottagande av skyddsbehövande m.fl. med 270 kommuner, varav 264 gäller för åren 20072009. Detta kan jämföras med 233 kommuner . bosatte sig 19 789 personer i landets kommuner inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Detta är en minskning med ca 3 800 personer jämfört med och med ca 7 400 jämfört med . Mottagandet har minskat i de flesta län. Av dem som togs emot i kommunerna 2008 var 49 (58) procent kvinnor och 51 (42) procent män. Barn utgjorde 44 (35) procent, medan 54 (63) procent var vuxna och 2 (2)procent eller äldre. Den ökade andelen barn kan förklaras med en markant ökad andel anhöriginvandrare till flyktingar och skyddsbehövande i övrigt . (Siffror inom parentes avser, om inget annat anges, .) Antalet mottagna personer i kommunerna varierar mellan åren. I tabell 3.2 framgår omfattningen av flyktingmottagandet samt prognos för perioden 20092012. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.2 Mottagna flyktingar m.fl. åren 19992012 Antalet mottagna kan delas in i fyra kategorier; vidarebosatta kvotflyktingar 1 861 (1 810), mottagna från Migrationsverkets anläggningsboende 4 220 (6 260), mottagna från s.k. eget boende 4 402 (9 216) och mottagna direkt i kommun 9 242 varav 9 146 anhöriga (6 364 varav 6 194 anhöriga). Av de mottagna utgjordes av anhöriga till flyktingar och skyddsbehövande. Året innan var motsvarande andel , vilket innebär att förändringen varit stor i ett historiskt perspektiv.1 anvisade kommunplats till totalt 5 012 (5 407) personer varav 2 133 var kvotflyktingar.2 Mer än hälften av alla hushåll som anvisades kommunplats bestod i likhet med 2007 av ensamstående personer, främst män varav en stor andel hade väntande familjer i hemlandet. Den genomsnittliga väntetiden från beviljat uppehållstillstånd till inflyttning i en kommun var , oförändrat . Genomsnittlig tid från beviljat uppehållstillstånd till dess att en anvisning till en kommun skett var och från anvisning till faktisk bosättning . Målet om att nyanlända ska få en anvisning till en kommun från datum för 1Viss korrigering av mottagandesiffror sker efter hand varför siffror som anges och bakåt inte överensstämmer med vad som redovisats i BP09. 2Anvisning av en kommunplats för kvotflyktingar kan ske och mottagandet ett annat år varför antalet anvisade inte överensstämmer med antalet mottagna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 beviljat uppehållstillstånd uppnåddes för av dem som behövde hjälp med en bostad. Detta är en förbättring jämfört med då målet uppnåddes för . Tre fjärdedelar fick en anvisning . De främsta orsakerna till att målet endast nåddes för knappt hälften är: -Bostadsbrist i kommunerna. -Bostadsbristen försvårar matchningen mot kommuner med god arbetsmarknad. -Svårigheter att hitta introduktionsplatser för personer med särskilda behov. -Kommunernas långa handläggningstider som påverkar anvisningstiden. fattade regeringen beslut om att underlätta för flyktingar och övriga skyddsbehövande m.fl. samt anhöriga som bor i 13 kommuner med stort flyktingmottagande att flytta till andra kommuner där det finns goda möjligheter till egen försörjning och bostad. fick i uppdrag att under vissa förutsättningar räkna av platser för bosättning mot befintliga överenskommelser. har lämnat en redovisning av omfattningen och erfarenheterna till regeringen. har haft tillgång till ca 500 platser kommuner har medverkat i den organiserade vidareflyttningen som inflyttningskommuner. 125 personer har flyttat och avräknats mot dessa kommuners överenskommelse om flyktingmottagande. Utflyttning har skett från 7 av de 13 utflyttningskommunerna. De flesta flyttade från det första mottagandet. Intresset från kommunerna att medverka är stort. Fram till hade närmare 70 inflyttningskommuner anmält intresse för organiserad vidareflyttning. Med några få undantag kan de 22 kommuner som flyttning skett till normalt anses ha tillgång till en god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd. I redovisningen bedömer att omfattningen av flyttningar kommer att öka . Verket konstaterar också att de problem med att hitta lämpliga bostäder som finns vid första mottagandet även gäller vid organiserad vidareflyttning. Statlig ersättning till kommuner Ersättning till kommunerna enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. utbetalades av med totalt ca . Jämfört med ökade utbetalningarna med ca . Varje kommun med överenskommelse om flyktingmottagande fick 2008 en grundersättning om . Sammanlagt utbetalades 151,2 (139) i grundersättningar . För varje mottagen person erhåller kommunerna en schablonersättning. Sammanlagt utbetalades 3 574,5 (3 158) . Orsaker till de ökade kostnaderna, trots minskat antal mottagna, är dels att schablonbeloppen räknas om med kostnadsutvecklingen, dels att ersättningssystemets konstruktion innebär att mottagandet under de två föregående åren påverkar utgifterna innevarande budgetår. Mottagandet var högt både 2006 och 2007 vilket påverkade utgifterna också . Vidare utbetalades 91,8 (108,3) till kommunerna i ersättning för särskilda kostnader för personer med hög ålder eller som var arbetsoförmögna på grund av sjukdom eller funktionshinder vid ankomsten till . Ersättning för särskilda kostnader har fortsatt att minska jämfört med både 2006 och 2007. Ersättning för särskilda kostnader för barn utan egna vårdnadshavare betalades ut med 285,6 (96,4) . Kostnaderna för denna grupp ökade kraftigt jämfört med . Skälet är att tidigare ändringar i ersättningen för barn utan vårdnadshavare fick större genomslag och att betydligt fler barn utan vårdnadshavare tagits emot jämfört . Ersättning för betydande extraordinära kostnader utbetalades med . Av dem avsåg ersättning för kostnader som kommunerna ansökt om samt för direktmottagning av kvotflyktingar. Vidare avsåg insatser för ökad samverkan mellan kommuner samt i viss mån insatser för organiserad vidareflyttning. utbetalades 123,2 (120,3) i sjukvårdsersättningar. för varaktig vård ökade marginellt jämfört med . Kommuner med överenskommelse om flyktingmottagande för åren 20072009 får en extra ersättning med per mottagen person dessa år. Vidare kan kommunen få ytterligare per person i åldrarna om vissa mål om arbete, praktik eller sfi uppnås. utbetalades totalt 325 (91) . Av detta avsåg ersättning för 1 477 redovisade personer som uppfyllde villkoren om arbete, praktik eller sfi. Detta utgör av antalet mottagna i åldern 1864 år.3 Personer som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet har rätt att ansöka om hemutrustningslån enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. () beslutar om och betalar ut lånen. betalade CSN ut i hemutrustningslån till ca 11 400 låntagare. Jämfört med 2007 är det en minskning med . Antalet ansökningar om lån minskade 2008 jämfört med från 9 300 till 8 500. av ansökningarna kom in via kommunernas flyktingmottagningar. Det totala antalet lån uppgick till 59 292 vilket är en ökning med ca 1 000 jämfört med och med ca 3 000 jämfört med . Genomsnittlig handläggningstid, dvs. den tid det tar från att en ansökan kommer in till CSN till dess utbetalning sker, var kortare än och uppfyllde därmed målet. Tiden har även minskat jämfört med föregående år vilket bl.a. beror på att kommuner och blivit snabbare i sin hantering av låneansökningar. 3 Antalet redovisade personer är inte lika med antalet personer som totalt uppfyller villkoren p.g.a. eftersläpning av ansökningar från kommunerna. Antalet som uppfyller villkoren kan alltså vara högre. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetsförmedlingen har ett särskilt ansvar för att nyanlända arbetssökande erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden.