prop · GX033 · 2009-09-21 00:00:00 — Regeringens bedömning: De statliga insatserna på central nivå för musikområdet behöver reformeras. En ny plattform för musiken kan bidra med nationell överblick och kompetensuppbyggnad samt främja internationell samverkan inom det svenska musiklivet som den håller musikens kulturarv levande. Statens musiksamlingar får det samlade ansvaret för uppdraget. Statens stöd till musikverksamhet på regional nivå och till det fria musiklivet stärks. Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå den närmare utformningen av den nya musikplattformen. Regeringens förslag: Statens stöd till Stiftelsen avvecklas. Vad tidigare beslutat om musikinstitutionen konserter ska inte längre gälla. förslag: Utredningen föreslår en avveckling av Stiftelsen i nuvarande form och att verksamheten delas upp och övergår till ny förvaltningsmyndighet, länsmusik och orkesterinstitutioner samt externa parter. Produktion och utgivning av fonogram föreslås upphöra. Elektroakustisk Musik i (EMS) bör fortsätta sin verksamhet men övergå till ny huvudman. Remissinstanserna: Många remissinstanser stöder förslaget om en nedläggning av Stiftelsen . Flertalet remissinstanser som , Konstnärliga och litterära yrkesutövares sam- arbetsnämnd (KLYS), Svensk Scenkonst, Musikcentrum Väst, Musik & Teater, , , Föreningen , Föreningen , läns , Länsmusiken i , , Musikarrangörer i Samverkan och av Nutida Konstmusik anser dock att det fortsatt finns stora behov av en nationell plattform för musikfrågor som har ett mer renodlat Prop. 2009/10:3 uppdrag och utvecklade samarbetsformer. förordar någon form av nationell samordning med en modern, nätverks- baserad organisation som grund. Även Statens musiksamlingar lyfter fram vikten av att vissa av de verksamheter som Rikskonserter ansvarar för fortsatt hanteras på nationell nivå. Föreningen förespråkar att ett bildas och Musik i framhåller vikten av att den kompetens som finns samlat hos Rikskonserter kommer musiken till godo i nationellt per- spektiv, även om de anser att Rikskonserter uppgifter med fördel kan utföras av länsmusiken. , Musikarrangörer i Samverkan, Svensk Musik, för Folkmusik och , Svenska Oberoende Musikprodu- center och Svensk Scenkonst stöder förslaget om att fonogramproduktio- nen inom Rikskonserter bör upphöra. Skäl som anförs är att lämnat sin ursprungliga roll av beskyddare av smalare genrer och att stöd till fonogram bör komma fler produktionsbolag till del inom ramen för Statens kulturråds fonogramstöd. Musikaliska Akade- mien och Svensk Scenkonst framhåller vikten av att det musikarv som ligger i katalogen görs tillgänglig för allmänheten om Caprice upphör. Stiftelsen , som ytterligare vill utveckla Caprice, påpekar att Caprice vid en avveckling ändå kommer att generera kostnader avseende upphovsrättsliga avtal. Skälen för regeringens bedömning och förslag: Som nämnts i avsnitt 6.2 har den regionala infrastrukturen inom teater-, musik- och utställ- ningsområdet utvecklats och nya krav ställs på de nationella aktörerna inom områdena. Regeringen föreslår i avsnitt 6.1 att en ny modell för fördelning av statliga medel till regional kulturverksamhet införs. Musik- området har utvecklats positivt och erbjuds musik av hög konstnär- lig kvalitet på flera håll runt om i landet. Det finns också en stor mång- fald i de musikaliska uttrycken. Stiftelsen , som har sitt ursprung , inrättades i sin nuvarande form 1987 och har till syfte att främja utveck- lingen av musiklivet i hela landet och inom olika musikaliska uttrycks- former (prop. 1985/86:114, bet. 1985/86:KrU22, rskr. 1985/86:330). Rikskonserter har sedan starten haft en viktig roll för att sprida musik av hög kvalitet till hela landet, framför allt genom verksamheten med turné- produktion. Den regionala nivån och musiklivet i stort har dock blivit allt starkare. Regeringen bedömer därför, i likhet med flera remissinstanser, att det statliga stödet till musikområdet behöver reformeras och anpassas till de förutsättningar som präglar det svenska musiklivet. En ny nationell plattform behövs där statens insatser renodlas och inriktas på nationell överblick, kompetensuppbyggnad och internationell samverkan. Kopplingen mellan det musikaliska kulturarvet och det konstnärligt nyskapande bör också stärkas. Från ett nationellt perspektiv och genom kunskap om de olika nätverken ska musikplattformen bidra till en ökad samverkan på musiklivets villkor. Regeringen föreslår mot den bak- grunden att statens stöd till Stiftelsen avvecklas. Vidare ska den riksdagsbindning som finns angående Rikskonserters organisation och inriktning upplösas. Statens musiksamlingar har i uppdrag att dokumentera, samla in och hålla musikens kulturarv levande och därigenom främja musikintresset, musikvetenskapen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. heten arbetar i nära samverkan med såväl utövande musiker som forskare och allmänhet; myndigheten har därmed goda förutsättningar att ytter- ligare fördjupa sin kompetens på musikområdet. därför att de delar av Stiftelsen verksamhet, som motsvarar de renodlade statliga insatserna som beskrivits ovan, bör ingå i Därmed kommer myndigheten att få en ny och utbyggd verksamhet som samlar musikområdet på nationell nivå. Förändringen innebär att förvaltningen kan effektiviseras så att ytter- ligare resurser kan tillföras det utövande musiklivet. musikverksamheter på regional nivå och till det fria musiklivet, som även inbegriper arrangörsledet, kommer därför att förstärkas. Svenska rikskonserter är huvudman för Elektroakustisk musik i (EMS). EMS fyller en viktig funktion inom en konstform som har svårt att utvecklas utan offentligt stöd. EMS är ett centrum för pro- duktion av elektronisk musik och konstformer som t.ex. text- och ljud- De har ett särskilt fortbildningsansvar för yrkesverksamma ton- Det är regeringens bedömning att verksamheten vid EMS bör ingå i Statens musiksamlingars samlade uppdrag. Stiftelsen har en egen fonogramutgivning Övriga fonogramproducenter på marknaden har möjlighet att genom de fonogramstöd som fördelar få ekonomiskt stöd för sin utgivning. I avsnitt 7.4.1 bedömer regeringen att villkoren för statsbidrag till fonogram bör förändras för att möta de behov som finns. De anslagsmedel som frigörs när verksamhetsstödet till Rikskonserter upphör bör enligt regeringens bedömning delvis användas för ett förstärkt och reformerat inspelnings- och distributionsstöd. Därmed blir det möjligt för andra skivbolag att i högre utsträckning än i dag spela in och distribuera konstnärligt intressant musik inom smala kommer dock, även efter det att det statliga stödet till Stiftelsen upphör, att generera vissa kostnader på grund av upphovsrättsliga avtal m.m. konstnärligt betydelsefulla inspelningarna i katalog bör även framöver göras tillgängliga för musikliv och allmänhet. rymmas inom ramen för Statens musiksamlingars vidgade uppdrag. Med anledningen av ovanstående avser regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå den närmare utformningen av den nya Utredaren ska arbeta i nära samverkan med Statens musiksamlingar, Stiftelsen , och de olika aktörer på musikområdet som regeringen meddelar. Målsättningen är att den nya verksamheten ska kunna inleda sitt arbete Regeringens bedömning: Det nuvarande fonogramstödet bör förändras och göras oberoende av distributionsform. förslag överensstämmer delvis med regeringens Prop. 2009/10:3 förslag. Utredningen föreslår dock att fonogramstödet ska ingå i ett allmänt stöd för kulturpolitiska insatser inom hela musikområdet. Remissinstanserna: Statens musiksamlingar välkomnar att stödet omvandlas till ett bredare stöd till insatser på musikområdet. Det gör även som menar att en sådan för- ändring kan skapa flexibilitet och möjliggöra anpassningar till omvärlds- förändringar utan att för den skull betyda att olika legitima kulturpoli- tiska behov spelas ut mot varandra. () ställer sig bakom förslaget om detta inte innebär negativa ekonomiska konsekvenser för skivbolagen. menar att utredningens förslag inte ger tillräckliga skäl att avskaffa stödet i sin nuvarande form, men ser behov av att utveckla dialogen kring stödets funktionalitet och att analysera hur stödet kan ges mest effekt. Svenska kompositörer av populärmusik SKAP menar att det är mycket möjligt att stödet behöver moderniseras, men att låta det uppgå i ett mer generellt stöd utan att först analysera konsekvenserna vore olyckligt. Föreningen framhåller att stödet är betydelsefullt för musikområden som har en svag ställning på den kommersiella marknaden, men att stödet bör kanaliseras på ett effek- tivare sätt. Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), och tycker att stödet ska finnas kvar, men att det inte behöver vara knutet till fysisk utgivning utan kan utgå som rent inspelningsstöd. menar att stödet bör riktas till ungdoms- och fritids- orkestrars behov av att göra upptagningar. Fonogramstödet bör inte gå till produktion eller distribution av fysiska bärare av verken. Svenska Oberoende Musikproducenter är negativa till att avveckla stödet och låta det ingå i ett allmänt stöd, men välkomnar en översyn av den framtida utformningen. avvisar utredningens förslag och menar i stället att stödet bör utvecklas och stärkas för att möjliggöra större mångfald. Skälen för regeringens bedömning: Staten kulturråd fördelar statligt stöd till fonogramverksamhet, enligt förordningen (1982:505) om stats- bidrag för framställning och utgivning av fonogram. Bidragsberättigade är huvudsakligen fonogramproducenter med regelbunden utgivning. uppgick Statens kulturråds bidrag till fonogram och musikalier m.m. till totalt ca , varav ca avsåg stöd till fonogram. Bidragsgivningen till fonogram finansieras genom anslaget för den fria scenkonsten. Bidraget kan lämnas i form av produk- tions-, distributions- och utvecklingsstöd. Regeringen konstaterar i likhet med att skivbranschen har genomgått stora förändringar och att de fysiska ljudbärarna i hög grad ersatts av andra distributionsformer. Som vi konstaterade i avsnitt 4 gör den tekniska utvecklingen och förändringar i medieanvändningen att det finns skäl att se över de stöd som går till att gynna distribution av musik och litteratur. Kostnaderna för den som vill spela in och få ut sin musik har med teknikens hjälp sjunkit, har möjligheten att få intäkter via traditionell skivförsäljning minskat. Men, som bl.a. konstaterar i sitt remissvar, är det främst inom genrer som inte kommer i fråga för fono- gramstöd som effekterna av legal och illegal nedladdning främst visat Det är främst pop- och rockmusik, hip-hop och annan potentiell hitlistemusik som distribueras via Internet. De som däremot vill ta del av konstmusik, jazz och visor väljer fortfarande i hög utsträckning att köpa Det finns fortfarande ett stort behov av att stödja inspelning och distri- bution av konstnärligt intressant musik, som inte kan bära sig på mark- Det är dock allt mindre relevant att låta ett sådant stöd basera sig på en särskild distributionsform. Stödet bör i stället i första hand bidra till att det finns ekonomiska förutsättningar att göra professionella inspelningar av exempelvis konstmusik, jazz, folkmusik, visor och andra genrer som i många fall inte har möjlighet att vara själv- finansierande fullt ut. Stödet ska också möjliggöra att dessa inspelningar på ett ändamålsenligt sätt kan distribueras till så många som möjligt inom och utanför landets gränser. Detaljregleringen av stödet bör minska och Regeringen delar däremot inte utredningens uppfatt- ning att stödet bör gå till generella insatser inom musikområdet utan att det även fortsättningsvis bör vara inriktat mot inspelning och distribution I det kommande arbetet med förordningen ska EG:s statsstöds- I avsnitt 7.4 föreslås att det statliga stödet till utgivning av fonogram på märket Caprice ska upphöra i och med att det statliga verksamhetsbidra- get till Stiftelsen upphör. De medel som frigörs genom detta bör delvis användas till att förstärka ett reformerat inspel- nings- och distributionsstöd på fonogramområdet. 7.5 Stödet till den fria scenkonsten Regeringens bedömning: Stödet till den fria scenkonsten bör tills vidare fördelas av . bör i sina dialoger med den regionala nivån beakta det regionala utfallet av statens bidragsgivning. Behovet och utrymmet för att utvidga bemyndiganderam när det gäller stödet till den fria scenkonsten övervägs. Regeringen beräknar i budgetpropositionen att anslaget till den fria scenkonsten höjs med 2012. bedömning överensstämmer delvis med reger- ingens bedömning. Utredningen föreslår dock att det inom ramen för fördelning av stödet till fria grupper bör prioriteras att höja bidragsnivån till de grupper som får stöd. Stödet till arrangörer inom teater, dans och musik föreslås i tillämpliga delar ingå i den nya modell för fördel- ning av medel till regional kulturverksamhet som föreslås. Remissinstanserna: En övervägande del av remissinstanserna anser att stödet till den fria scenkonsten, inklusive arrangörsstödet, fortsatt bör fördelas på central nivå. framhåller att arrangörsstödet bör fördelas centralt tills dess att stabilare arrangörsstrukturer byggts upp runt om i landet. Även , Konstnärliga och litte- rära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS) samt Musikarrangörer i samverkan anser att stödet ska fördelas centralt. , Region , och Prop. 2009/10:3 kommun att stödet bör ingå i den nya modell för fördelning av medel till regional kulturverksamhet som föreslår. Flera remissinstanser ställer sig också avvisande till förslag om att i första hand prioritera de grupper som får stöd inom an- slagets ram. Man påpekar att det finns behov av att öka anslagsbeloppet. Skälen för regeringens bedömning: Stödet till den fria scenkonsten bör tills vidare vara ett nationellt ansvar och det statliga stödet till denna verksamhet därmed fördelas av . De fria grupperna är en mycket viktig del av kulturlivet och bidrar till mångfald och konstnärlig förnyelse. Tillsammans når de fria teater-, dans- och musikgrupperna en publik på drygt 1,5 miljoner. Den fria scenkonsten har en stor andel turnerande verksamhet. Detta gäller inte minst inom musikområdet, där stödet i hög utsträckning går till arrangörer runt om i landet. De fria teater- och dansgrupperna är en viktig och pådrivande aktör när det gäller att nå ut med teater- och dans- föreställningar till barn och ungdomar. Mer än hälften av det totala utbudet av denna typ av föreställningar framförs av de fria grupperna. Stödet till arrangörerna bidrar till att kulturen får stor spridning i hela landet. anger i sitt budgetunderlag för åren 20102012 att medelsbehovet när det gäller de fria grupperna är stort och att efterfrågan på arrangörsmedel har ökat. Den statliga bidragsgivningen, enligt för- ordning (1974:452) om statsbidrag till teater-, dans- och musikverksam- het i mindre ensembler och fria grupper, ställer inga krav på regio- nal eller lokal medfinansiering. I och med att den fria scenkonsten har stor betydelse även för den regionala kulturverksamheten bör förutsätt- ningarna för en ändamålsenlig bidragsgivning med ökad grad av regional och lokal medfinansiering belysas, särskilt vad gäller stödet till arrangö- rerna. finns en bemyndiganderam på kopplad till anslaget till den fria scenkonsten. Detta anslag uppgår totalt till ca . Bemyndiganderamen har inneburit en flex- iblare användning av anslaget och stabilare planeringsförutsättningar för scenkonsten. Regeringen avser att noga följa effekterna av bemyndigan- deramen för att överväga behov och utrymme för en eventuellt utvidgad ram. Regeringen beräknar också i budgetpropositionen att anslaget till den fria scenkonsten höjs med 2012. I och med att det statliga verksamhetsstödet till Stiftelsen upphör bör de medel som används för denna verksamhet delvis förstärka det fria musiklivet. I det kommande arbetet med förord- ningen ska beaktas. 8Kulturens roll i samhället och samhällets ansvar för kulturen Samverkan med andra samhällsområden är central för att kulturen ska kunna utvecklas och hitta nya former. Som redogjorts för tidigare i denna proposition är det inte kulturpoliti- kens uppgift att lägga ett nyttoperspektiv på kulturen, utan att erbjuda kulturen bästa möjliga förutsättningar att utvecklas på egna villkor. kulturens egenvärde stärks blir också kulturen mer intressant inom andra Det är angeläget att dialogen och samarbetet mellan kulturlivet och andra samhällssektorer kan utvecklas. De föreslagna kulturpolitiska målen tydliggör att kulturella värden ska Kulturen är en omistlig del av det mänsk- Regeringen har genom en rad åtgärder bidragit till att stärka kulturen genom att tydliggöra dess kopplingar till andra samhällsområden, t.ex. gäller det miljö, näringsliv, regional tillväxt och Regeringens satsning på har varit av stor betydelse för att skapa ett ökat utrymme för kulturen inom utbild- I det följande redovisas insatser för fortsatt utveckling av kulturella värden i hela samhället. Satsningen på utvidgas, möjlig- heterna att utveckla kreativa och kulturella näringar stärks, samverkan rörande kulturmiljöfrågor och utveckling av den gemensamma miljön utvecklas och aktörernas roller tydliggörs. En särskild satsning görs för att ta tillvara kulturens betydelse ur ett hälsoperspektiv. 8.1 En utvidgad satsning på Regeringens bedömning: Skapande skola bör byggas ut till att, utöver årskurs 79, även omfatta årskurs 46. I budgetpropositionen föreslår regeringen därför att ytterligare medel tillförs anslaget till så att anslaget totalt uppgår till ca . Regeringens ambition är att satsningen successivt ska utvidgas till att omfatta alla elever i . förslag: Utredningen lämnar inga förslag om utvidgning av Skapande skola-satsningen men lyfter fram skolans ansvar för att barn och unga får tillgång till kulturupplevelser och eget skapande. föreslås inom ramen för ett nytt uppdrag få ansvar för att utvärdera kulturområdets institutioners och myndigheters arbete med kultur i skolan och tillgängliggöra nya arbetsmetoder och goda exempel. Lärarutbildningen föreslås bli utformad så att den ger goda förutsätt- ningar för konstens och kulturens integration i skolan och att lärare och verksamma på kulturområdet kan vidareutbilda sig inom området. Remissinstanserna uttrycker generellt ett starkt stöd för att fortsätta utveckla arbetet med kultur i skolan med utgångspunkt i det kunskaps- uppdrag som läroplanen anger. Från och regional nivå lyfter man fram musik- och kulturskolornas betydelsefulla roll. , , , Lärarförbun- det och lyfter fram vikten av nationell samordning för att underlätta samarbetet mellan kulturlivet och skolan. Dessa instan- ser delar utredningens uppfattning att lärarutbildningen bör utformas så att förutsättningar ges för konstens och kulturens integration i skolans undervisning, liksom möjligheter till vidareutbildning. Skälen för regeringens bedömning Genom att satsa på kultur i skolan får alla barn oavsett bakgrund möjlig- het att ta del av kultur och att själva skapa. Att ge barn och unga möjlig- het till eget skapande och att delta i kulturella verksamheter i samverkan med det professionella kulturlivet inom ramen för skolarbetet, bidrar till att utveckla deras kreativitet och till att nå skolans kunskapsmål. Detta visar bl.a. flera internationella studier. Alla barn har inte tillgång till kultur och eget skapande i den utsträckning som de har rätt till. Barns rätt till kultur av hög kvalitet tydliggörs även i de nya nationella målen för kulturpolitiken. har regeringens uppdrag att fördela till kulturinsatser i årskurser 79. Syftet är att integrera kulturen som en del i skolans lärande. Elever ska bl.a. få möta professionell kultur, få möjlighet till eget skapande och kunna ta del av sin lokala historia och museernas utbud. Bidraget Skapande skola har tagits emot med stort intresse i landets skolor, som själva har beslutat om hur bidraget ska användas. Under de tre ansökningsomgångarna som genomförts har 253 kommuner och 108 fristående skolor sökt bidrag minst en gång. Tack vare Skapande skola har högre års- kurser i hela landet fått möjlighet att utöka sitt samarbete med det pro- fessionella kulturlivet och att involvera professionell kultur, kreativitet och eget skapande i lärandet. redovisning, Skapande skola en första uppföljning, visar att nya strukturer har etablerats mellan kultur- respektive utbildningsförvaltningar eller andra samordnande funktioner. Skolledare, lärare och elever har varit i dialog med varandra om varför och hur man vill arbeta med kultur i skolan. Satsningen har haft bety- delse för konstnärers och kulturpedagogers möjligheter att arbeta i skolorna. Rapporten beskriver även att de lärare som deltagit i satsningen är mycket positiva. Eleverna har visat ett ökat ansvarstagande, de har utvecklat en förmåga till självkritik, deras självförtroende har stärkts och de har fått redskap att hantera sin tillvaro med. I budgetpropositionen föreslås att ytterligare ett steg i utbygg- naden av Skapande skola tas genom att anslaget fördubblas. Satsningen kommer därmed att omfatta årskurserna 49. Regeringen vill successivt bygga ut Skapande skola till att omfatta hela . Övriga insatser för att främja kulturens roll för lärande och för barns och ungas eget skapande Kulturen är en viktig resurs för förskolan och skolan. Respektive läro- planer innehåller tydliga skrivningar om att de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna ska uppmärksammas. I en rapport från Myndigheten för skolutveckling påpekas att skolorna arbetar på olika kunskapsnivåer när det gäller kultur och estetiska lärprocesser. Många skolor har inte tillräckligt uppmärksammat vad läroplanens integrerade kulturuppdrag innebär, utan ser kultur främst som ett avbrott i skolans vardag med t.ex. teaterbesök under läsåret. Bild-, slöjd- och musikundervis- ning betraktas ofta som sidoverksamheter till skolans övriga ämnen. andra skolor samverkar man över ämnesgränser genom temaarbeten och kortare projekt med kulturpedagoger eller konstnärer. skolor och kommuner genomfört ett fullt utvecklat och integrerat arbets- sätt med utgångspunkt i läroplanens skrivningar om kultur som en del i Kulturkompetensen hos alla lärare har där förstärkts i kombina- tion med expertstöd av t.ex. författare, bildkonstnärer och kulturpedago- ger samt ett varierat utbud av professionell kultur. föreslår att ges i uppdrag att ansvara bl.a. för utvärdering av kulturinstitutioners arbete med kultur i Regeringen instämmer i betydelsen av att en nationell part har ett övergripande ansvar för att koordinera arbetet och är ett stöd för verk- har redan ansvar för att följa upp och utvärdera satsningen Skapande skola och informera om goda exempel. När det gäller samverkan mellan och om Skapande skola så är detta reglerat i respektive myndigheternas har ansvar för tillsynen av skolans insatser för kultur i skolan. I avsnitt 6.4 föreslår regeringen även att ges ett tyd- ligare uppdrag när det gäller samordning och kunskapsspridning inom barnkulturområdet, varav kulturverksamheter i samverkan med skolan är en betydelsefull del. Även får ett särskilt tilläggsuppdrag om att öka kännedomen om barns och ungas medieanvändning. För att uppnå ett fungerande arbete med kultur i skolan är det betydel- sefullt att möjligheter till fortbildning och utbildning finns för kultur- utövare och för skolans personal. Det visar även de redovisningar av regeringsuppdrag som respektive Myndigheten för skolutveckling gjort om samverkan mellan skolan och kulturlivet. skoleverket beklagar i sin uppföljande utvärdering av lärarutbildningen (Rapport 2008:8 R) att frågor som berör det estetiska kunskapsområdet är lågt prioriterade och behandlas styvmoderligt vid många lärosäten. Verket föreslår att lärosätena säkerställer att alla lärarstudenter under sin utbildning får möta många olika konstnärliga uttrycks- och arbetsformer, att de får uppleva god undervisning och vägledning inom det estetiska kunskapsområdet samt erfara att estetiska lärandeprocesser och kommu-