prop · GX0315 · 2009-10-08 00:00:00 — serna om skattetillägg i 15 kap. SBL också gäller i fråga om uppgifter som lämnas i en ansökan om återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap mervärdesskattelagen. Den nya regeln föreslås införas i en ny 20 kap. 6 § ML. Regeringens förslag: ska inte registrera en utländsk företagare som är etablerad i ett annat och använder det elek- troniska återbetalningsförfarandet om denne har rätt till återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 11 och 12 §§ mervärdesskattelagen (1994:200, ML). ska registrera utländska företagare som är etablerade i ett annat och har rätt till återbetalning av ingående skatt en- ligt 10 kap. 1 § ML utan att omfattas av det elektroniska förfarandet. Detta förutsätter också att företagaren inte ska registreras enligt 3 kap. 1 § första stycket 2, 4 eller 5 skattebetalningslagen (1997:483). Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: Enligt det gällande återbetalnings- förfarandet för ingående skatt ska en ansökan om återbetalning enligt 10 kap. 1113 §§ ML göras i skatte- eller självdeklaration (19 kap. 12 § ML). Av direktiv /9/EG följer att utländska företagare som är etab- lerade i ett annat kommer att använda 10 kap. 11 och 12 §§ ML som återbetalningsgrunder för ingående skatt som ska hanteras enligt det föreslagna elektroniska återbetalningsförfarandet. Följaktligen föreslås registreringsbestämmelserna i 3 kap. 1 § första stycket 4 SBL justeras så att dessa företagare undantas från registreringsskyldighet och därmed också från skyldigheten att ansöka om återbetalning i skatte- eller självdeklaration. Även efter införandet av det elektroniska återbetalningsförfarandet kommer en utländsk företagare som är etablerad i ett annat att ansöka om återbetalning i skatte- eller självdeklaration i vissa fall. Om företagaren är registrerad till mervärdesskatt enligt 3 kap. 1 § första stycket 2, 4 eller 5 SBL ska han, enligt den gällande 19 kap. 1 § ML andra stycket (den föreslagna 19 kap. 34 § andra stycket ML), ansöka om återbetalning enligt 10 kap. 14 §§ ML i skatte- eller självdeklaration. En förutsättning för att ansöka på detta vis är alltså att den utländske företagaren är registrerad till mervärdesskatt. Om förslaget inte nu kompletteras med ytterligare reglering skulle det kunna uppkomma ett fall när en utländsk företagare skulle sakna åter- betalningsförfarande för ingående skatt som han har rätt att återfå enligt 10 kap. 13 §§ ML. Om en sådan företagare omsatt tjänster i som är undantagna från skatteplikt på en grund som inte omfattas av 19 kap. 1 § t.ex. 3 kap. 8 § ML kan han inte använda det elektroniska förfarandet. Om han gjort en omsättning i som köparen är skattskyldig för ska han inte registrera sig till mervärdesskatt. 2009/10:15 saknas därmed även till återbetalning i skatte- och självdeklarationsför- För att hantera situationer som denna föreslås att en ny registre- ringsgrund tas in i skattebetalningslagen. Ovanstående förslag föranleder ändringar i 3 kap. 1 § SBL och följd- ändringar i 10 kap. 9 och 18 §§ SBL. 9Omvänd skattskyldighet i byggsektorn vissa följdändringar Regeringens förslag: Näringsidkare som inte är skattskyldiga för mervärdesskatt med anledning av att omvänd skattskyldighet tilläm- pas, ska inte uttagsbeskattas i vissa fall för bygg- och anläggnings- tjänster på egen fastighet eller lägenhet samt hänförlig fastighets- förvaltning. Frivillig skattskyldighet ska även kunna medges vid ut- hyrning till sådan näringsidkare. Rättigheter och skyldigheter att jäm- ka avdrag för ingående skatt ska kunna övertas vid överlåtelse av in- vesteringsvaror även när förvärvaren omfattas av omvänd skattskyl- dighet. När frivillig skattskyldighet upphör ska ingen jämkning ske av tidigare avdrag för ingående mervärdesskatt om fastigheten ska an- vändas i verksamhet som omfattas av omvänd skattskyldighet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: Inom byggsektorn har det i mervär- desskattehänseende införts ett särskilt system med så kallad omvänd skattskyldighet. Det innebär att när byggtjänster säljs mellan företag i branschen ska inte säljaren ta ut mervärdesskatt vid försäljningen, dvs. säljaren är inte skattskyldig. Istället ska köparen erlägga mervärdesskatt för förvärvet. Avsikten är inte att regelverket ska leda till någon skillnad i beskatt- ningen mellan företag i byggsektorn beroende på om omvänd skattskyl- dighet tillämpas eller inte. Företag som inte är skattskyldiga, med anled- ning av att det är förvärvaren som är skattskyldig, ska behandlas på sam- ma sätt som näringsidkare i en verksamhet som medför skattskyldighet. När omvänd skattskyldighet gäller för köparen är säljaren inte skattskyl- dig. Säljaren har därmed inte rätt till avdrag för ingående skatt på förvärv eller import som hänför sig till omsättningen. Säljaren har däremot rätt till återbetalning av ingående skatt (10 kap. 11 e § mervärdesskattelagen [1994:200, ML]). Reglerna om omvänd skattskyldighet i byggsektorn infördes . Det har visat sig att justeringar krävs i lagstiftningen för att det inte ska uppstå oönskade effekter i vissa situationer. Privat användning av tjänster ska beskattas i mervärdesskattehänseen- de, s.k. uttagsbeskattning. Det gäller även när ett företag inom byggsek- torn utför tjänster på egen fastighet eller lägenhet där ingående skatt inte skulle varit helt avdragsgillt om tjänsten köpts in. dock inte påföras om den skattskyldige skulle ha haft full avdragsrätt för ett motsvarande förvärv från en annan skattskyldig. Bestämmelserna om Prop. 2009/10:15 att uttagsbeskattning inte ska ske när det föreligger avdragsrätt bör även omfatta de fall då ett företag förvisso inte är skattskyldigt, men har rätt till återbetalning med anledning av den omvända skattskyldigheten. Nå- gon uttagsbeskattning bör således inte ske för sådana tjänster när dessa utförs av ett företag som omfattas av omvänd skattskyldighet. Detsamma bör gälla för tjänster som är att anse som fastighetsförvaltning. Fastighetsägare som inte är skattskyldiga har inte rätt till avdrag för in- gående skatt. En sådan fastighetsägare kan dock begära frivillig skatt- skyldighet för uthyrning av fastighet, om uthyrning sker till skattskyldig näringsidkare. Med nuvarande utformning av regelverket är det emeller- tid inte möjligt med frivillig skattskyldighet vid uthyrning till en närings- idkare som omfattas av omvänd skattskyldighet. Detta har dock inte varit avsikten. Även uthyrning till näringsidkare som inte är skattskyldig men har rätt till återbetalning med anledning av de den omvända skattskyl- digheten, bör kunna omfattas av möjligheten till frivillig skattskyldighet vid uthyrning. Avdrag för ingående skatt ska jämkas när användningen av en inves- teringsvara har ändrats eller överlåtelse har skett . Vid över- låtelse av investeringsvaror, såväl fastigheter som lös egendom, i sam- band med att en verksamhet överlåts, tar förvärvaren över överlåtarens rättigheter och skyldigheter att jämka avdrag för ingående skatt, under förutsättning att förvärvaren är skattskyldig. Detsamma gäller vid över- låtelse av fastigheter som omfattas av frivillig skattskyldighet samt vid överlåtelser av andra fastigheter som inte sker i samband med verksam- hetsöverlåtelse. Detta bör gälla även när förvärvaren är en näringsidkare som inte är skattskyldig med anledning av omvänd skattskyldighet. När det gäller frivillig skattskyldighet ska normalt jämkning ske när den frivilliga skattskyldigheten upphör. Om fastigheten tas i anspråk för annan verksamhet som medför skattskyldighet ska emellertid någon jämkning inte ske. Motsvarande bör även gälla när frivillig skattskyl- dighet upphör med anledning av att fastigheten övergår till att användas i verksamhet som medför rätt till återbetalning av ingående skatt med an- ledning av omvända skattskyldighet. De ovannämnda justeringarna bör göras genom att en hänvisning till 10 kap. 11 e § läggs in i 2 kap. 7 och 8 §§, 3 kap. 3 §, 8 a kap. 11 och 12 §§ samt 9 kap. 10 § ML. Regeringens förslag: Alla lagförslag ska träda i kraft den dag rege- ringen bestämmer. De föreslagna bestämmelserna i 19 och 20 kap. ML och 3 kap. 1 § 4 och 5 a SBL ska tillämpas på ansökningar om återbetalning av in- gående skatt som lämnas in lagförslag 2.1 och 2.4 träder i kraft. Äldre bestämmelser gäller för ansökningar som lämnas in före detta datum. I övrigt gäller äldre bestämmelser fortfarande för mervärdesskatt som hänför sig till tiden före respektive ikraftträdandetidpunkt. Äldre bestämmelser gäller också för sammanställningar som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Om den som är skyldig att lämna den periodiska sammanställningen inkommit till med en begäran om att få lämna samman- ställningen för varje kalenderkvartal dagar från det att lag- förslag 2.4 träder i kraft ska perioden om ett kalenderkvartal tillämpas från och med ikraftträdandedatumet. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Regeringens förslag innebär att följdändringarna avseende den omvända skattskyldigheten för byggsektorn ska börja tillämpas vid samma tid- punkt som de träder i kraft. Detta till skillnad från promemorian där dessa regler föreslås gälla med retroaktivitet . Remissinstanserna: Kammarrätten i och Länsrätten i ställer sig tveksamma till den föreslagna retroaktiva lagstift- ningen avseende följdändringarna för den omvända skattskyldigheten för byggsektorn. Kammarrätten förutsätter att det i det fortsatta lagstiftnings- ärendet uttalas hur tillämpningen avses hanteras bl.a. i förhållande till ärenden som är avgjorda i domstol respektive ej anhängiggjorda ärenden samt avseende retroaktiv ansökan om frivillig skattskyldighet etc. Skatte- verket föreslår att det införs en regel avseende ikraftträdandet av 3 kap. 1 § SBL som motsvarar den som föreslås avseende tillämpningen av 19 och 20 kap. Detta eftersom 3 kap. 1 § SBL delvis är avgörande för hur en ansökan om återbetalning ska göras. föreslår vidare att bestämmelsen i 8 a kap. 11 § ML, åtminstone såvitt avser förvärva- rens övertagande av skyldigheten att jämka avdrag för ingående skatt, ska tillämpas först fr.o.m. . En retroaktiv tillämpning av lagrummet kan nämligen, enligt verket, vara till nackdel för förvär- varen eftersom denne med retroaktiv verkan kan få överta en latent skatteskuld som han inte kände till vid överlåtelsetillfället. Näringslivets skattedelegation (NSD) och påpe- kar att företagen får alltför på sig att anpassa sin verksamhet och sina system till de nya bestämmelserna. Skälen för regeringens förslag: föreslår att det i införs en regel avseende tillämpningen av 3 kap. 1 § SBL som motsvarar den som föreslås för 19 och 20 kap. ML, eftersom 3 kap. 1 § SBL delvis är avgörande för hur en ansökan om återbetalning ska göras. instämmer i verkets bedömning och att en motsvarande tillämpningsregel bör införas i skattebetalningslagen. Omvänd skattskyldighet för byggsektorn infördes . De ändrade reglerna avseende uttagsbeskattning, frivillig skattskyldighet och jämkning för ingående skatt bedömdes i promemorian vara till fördel för dem reglerna rör och bör därför gälla från denna tidpunkt. Kammarrätten i och Länsrätten i ställer sig dock tveksamma till den föreslagna retroaktiviteten för följdändringarna avseende den om- vända skattskyldighet för byggsektorn. Domstolarnas betänkligheter hän- ger bl.a. samman med vilka effekter retroaktiviteten får för deras målhan- tering. När det gäller den i promemorian föreslagna 8 a kap. 11 § ML på- pekar att regeln kan vara till nackdel för förvärvaren i visst fall. Regeringen konstaterar att remissinstanserna har identifierat vissa oklarheter i samband den retroaktiva lagstiftning som föreslås i prome- . Det är vidare inte uteslutet att det finns ytterligare situationer av det slag som nämner. Redan av denna anledning, och mot bakgrund av det förbud mot retroaktiv skattelagstiftning som finns i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen, anser regeringen att reglernas ikraftträdande- och tillämpningstidpunkter bör samordnas. I lagrådsre- anges att tidpunkterna med andra ord bör vara i båda fallen. Några egentliga nackdelar med en sådan tillämpningstid- punkt har inte framkommit. Lagrådet anför bl.a. att det inte med säkerhet kan slås fast att ett fun- gerande elektroniskt ansökningssystem finns på plats inom hela unionen . Detta förhållande kan, enligt Lagrådet, i sin tur leda till att i berörda direktiv angivna sista datum för nationellt genomförande måste skjutas fram. Enligt Lagrådets mening bör det därför överlämnas åt regeringen att bestämma tidpunkten för ikraftträdandet och då i första hand när det gäller regler varigenom bestämmelser i mervärdesskatte- direktivet införs i svensk rätt. Eftersom lagrådsremissen dock rör förslag på en i flera avseenden sammanhållen ändring av mervärdesskattelag- stiftningen kan det enligt Lagrådet även övervägas att låta regeringen be- stämma tidpunkten för ikraftträdandet av samtliga föreslagna lagändrin- gar i remissen. Regeringen delar Lagrådets uppfattning att de aktuella lagförslagen bör träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Förutsättningen för att lagarna ska kunna träda i kraft är att direktiven som genomförs genom lagarna träder i kraft . Om ikraftträdandet för direktiven skulle flyttas fram genom ett beslut i rådet innan årets utgång, t.ex. på grund av att de aktuella elektroniska systemen inte är funktionella i alla medlems- stater, måste det finnas en möjlighet att med kort varsel anpassa ikraft- trädandet av de svenska lagarna till det nya datumet. Avsikten är givetvis att reglerna ska träda i kraft på i direktiven angivna tidpunkter, dvs. , , och . Det finns inte heller någonting som tyder på att så inte skulle bli fallet. Äldre bestämmelser bör i övrigt gälla på sedvanligt vis fortfarande för mervärdesskatt som hänför sig till tiden för respektive tidpunkt för ikraft- trädande. För att praktiska hantering ska fungera bör en begäran Prop. 2009/10:15 om att få lämna den periodiska sammanställningen för kalenderkvartal från och med den dag lagen träder i kraft inkomma till verket dagar lagförslag 2.1 och 2.4 träder i kraft. Om de träder i kraft ska alltså en sådan begäran ha kommit in . Övergångsbestämmelser med denna innebörd före- slås. Äldre bestämmelser bör fortfarande gälla för periodiska samman- ställningar som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Företagarna, skattedelegation och Svenska Bankförenin- gen menar att den tid som återstår till ikraftträdandet är alltför kort. På grund av de omfattande förändringar i den nationella rätten som direkti- ven medför har det dock inte varit möjligt att presentera förslaget tidi- gare, även om det skulle ha varit önskvärt. 11 Statsfinansiella och andra effekter Regeringens bedömning: I sin helhet medför förslaget positiva effek- ter för statens finanser. De allmänna förvaltningsdomstolarna påverkas i princip inte av för- slaget. får i huvudsak engångskostnader för utveckling av IT- system, utbildning av personal och information till allmänheten på grund av förslaget. Verkets löpande verksamhet torde i någon mån och i ett längre perspektiv underlättas av de nya reglerna. För företagen innebär förslaget i sin helhet stora förenklingar och effektiviseringar. De nya omsättningslandsreglerna för tjänster medför även vissa likviditetsfördelar. Det nya elektroniska återbetalningsför- farandet för ingående skatt medför också effektiviseringar, minskad administrativ börda och vissa likviditetsfördelar. Förfarandet är vidare förenat med olika åtgärder som stärker förutsebarheten och rättssäker- heten. Dessa positiva effekter väger tveklöst tyngre än de negativa effekterna i form av fullgörandekostnader, vilka i huvudsak är av en- gångskaraktär. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i ställer sig tveksam till promemorians påstående att de allmänna förvaltningsdomstolarna i prin- cip inte påverkas av förslagen. I motsats härtill menar kammarrätten att överklagandena kan komma att öka. Detta mot bakgrund av att en för- längd omprövningsfrist införs i vissa fall och då det elektroniska förfa- randet gör det enklare att ansöka om återbetalning av mervärdesskatt all- mänhet. I det fortsatta lagstiftningsarbetet bör, enligt kammarrätten, över- vägas om någon uppskattning kan göras i detta avseende för att ge dom- stolarna en uppfattning om hur de påverkas av lagförslaget. påpekar att promemorians konsekvensutredning inte fullt uppfyller kra- ven enligt 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Rådet finner likväl utredningen godtagbar med hänsyn bl.a. till områdets komplexitet och svårigheterna att beräkna förslagets Prop. 2009/10:15 ekonomiska effekter på företagsnivå. för genomförande av förslagen till . Enligt ver- ket rör huvuddelen av kostnaderna IT-system, varav avser förslaget avseende den periodiska sammanställningen och förslaget om återbetalning till utländska företa- gare. Härtill beräknar verket kostnaderna för informationsinsatser till . () tillstyrker förslagen uti- från SCB:s ansvarsområde. SCB framhåller att avgörande för effekterna på statistikproduktionen är hur väljer att implementera de föreslagna förändringarna, varför det är angeläget att sam- råder med SCB om detta. Näringslivets skattedeklaration (NSD) anser att den ökade bördan av rapportering i periodisk sammanställning avseende tjänster och rapportering i stället för kvartalsvis, är mycket bristfälligt belyst i konsekvensanalysen. Samma sak gäller, enligt NSD, de omställningskostnader som företagen kommer att ha vid införandet av de nya reglerna om omsättningsland för tjänster. Skälen för regeringens bedömning Den del av förslaget som har sin grund i direktiv /8/EG, dvs. att mervärdesskatten på gränsöverskridande omsättningar av tjänster till näringsidkare som huvudregel ska betalas av köparen, bedöms ha margi- nell statsfinansiell effekt av följande skäl. I normalfallet uppkommer någon sådan effekt överhuvudtaget inte. Vid omsättningar mellan näringsidkare inom EG har nämligen den av dem som redovisar mervärdesskatten på transaktionen normalt avdrags- eller återbetalningsrätt för motsvarande belopp. Detta gäller oberoende av om tjänsten beskattas i förvärvarens eller säljarens land. I två fall har dock förslaget effekter för statens finanser. Det ena fallet inträffar när en näringsidkare som är skattskyldig i säljer skattepliktiga tjänster, för vilka omvänd skattskyldighet inte tillämpas , till en verksamhet som inte medför skattskyldighet i annat . I detta fall går den svenska staten miste om skatteintäkter i form av den mervärdesskatt som enligt tidigare regler skulle betalas in till staten och som den undantagna verksamheten inte har rätt att få återbetald i . Det andra och omvända fallet avser när en verksamhet som inte medför skattskyldighet i köper tjänster som inte tidigare var föremål för omvänd skattskyldighet från ett annat . I detta fall ger förslaget i stället positiva statsfinansiella effekter för , eftersom en svensk undantagen verksamhet saknar avdrags- eller återbetalningsrätt för den uttagna mervärdesskatten. Den statsfinansiella effekten beror alltså på nettot av tjänstehandeln i de två beskrivna situationerna. Närmare uppgifter om detta saknas. Det bedöms emellertid att från skattskyldighet undantagna verksamheter inte i någon större utsträckning deltar i gränsöverskridande handel med tjäns- ter för vilka omvänd skattskyldighet inte redan tillämpas. Även den del av förslaget som bygger på direktiv /9/EG, dvs. 2009/10:15 elektroniska systemet för återbetalning till EG-företag, bedöms ha margi- nell statsfinansiell effekt. Detta beror främst på att rätten till återbetalning i sig i princip inte förändras genom de nya reglerna. Den del i förslaget som har sin grund i direktiv /117/EG, och som innebär att tidsperioden för den periodiska sammanställningen i vissa fall förkortas från till en månad, syftar till att minska fusket vid EG-handeln. Härigenom innebär förslaget positiva statsfinansiella effek- ter. I 2008:1; Skattefelskarta för , upp- skattas det så kallade momsfelet i EG-handeln, i brist på tillförlitigt un- derlag, försiktigt till för . Denna uppskattning bedöms dock av utlandsenheter vara en kraftig underskatt- ning. Därtill har tjänstehandeln ökat kraftigt . Mot denna bakgrund bedöms de statsfinansiella intäkterna öka till följd av det mins- kade skattefusk som förslaget medför. Storleken av denna intäktsökning är dock svår att uppskatta. Följdändringarna av det tidigare förslaget om omvänd skattskyldighet i byggsektorn bedöms ha marginella effekter. Förslaget bedöms i promemorian inte få annat än marginella effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna. När det gäller den omvända skatt- skyldighet som enligt direktiv /8/EG numera är huvudregel vid gränsöverskridande omsättning av tjänster till näringsidkare bedöms det- ta inte ha någon nämnvärd påverkan på måltillströmningen i domstolar- na. De gränsöverskridande omsättningarna till andra än näringsidkare beskattas såsom tidigare i säljarens land. De orsakar följaktligen inga konsekvenser i aktuellt avseende. Vidare bedöms det elektroniska för- farandet som införs för återbetalning av ingående skatt enligt direktiv /9/EG vara neutralt ur ett domstolsperspektiv. Detta eftersom rätten till återbetalning i sig i princip inte påverkas av direktivet. Det förhållan- det att överklaganden från vissa utländska företag inte längre kommer att hanteras av Länsrätten i , utan av länsrätterna i res- pektive , medför ingen ökad börda utan enbart en even- tuell omfördelning av domstolarna redan tilldelade medel. Kammarrätten i ställer sig tveksam till promemorians slutsats att de allmänna förvaltningsdomstolarna i princip inte påverkas av förslagen. På i avsnittet inledningsvis angivna grunder anser dom- stolen att förslagen bör kunna medföra en ökning av överklagandena till domstol. Det bör därför, enligt kammarrätten, övervägas i det fortsatta lagstiftningsarbetet övervägas om någon uppskattning kan göras i detta avseende. Regeringen finner kammarrättens antagande rimligt i sig. Detsamma gäller emellertid även den bedömning som görs i promemorian. Vidare stöds promemorians antagande av statistik som regeringen har inhämtat från . biföll verket av de 16 428 an- sökningar som inkom från andra . avslag uppgick till av detta antal. var motsvarande siffror ca 90 Annorlunda uttryckt bör en utökad omprövnings- frist för vissa EG-företagare och det förhållandet att det blir enklare att Prop. 2009/10:15 ansöka om återbetalning av mervärdesskatt, inte leda till annat än margi- nellt fler överklaganden med tanke på den höga bifallsfrekvensen för an- sökningarna. Det bör också uppmärksammas att ett antal av avslagsbe- sluten inte leder till överklaganden, eftersom de ändras av efter omprövning. Vidare kommer inte heller hela detta antal ansökningar att hanteras via det föreslagna elektroniska förfarandet. Det sagda får anses tillgodose kammarrättens önskemål om underlag för hur domsto- larna påverkas av förslaget. Mot denna bakgrund delar regeringen prome- bedömning att förslaget inte får annat än marginella effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Effekterna av förslagets övriga delar bedöms bli marginella. Eventuella kostnader som uppstår för de allmänna förvaltningsdomsto- larna i anledning av förslaget ska hanteras inom befintliga anslagsramar. De nya reglerna medför framförallt kostnader av engångskaraktär för . Större sådana orsakas av de IT-investeringar som krävs för genomförandet av direktiven. Dessa beräknas av verket till . Vissa andra engångskostnader uppstår också till följd av direktiven, såsom utbildning av personal och information till allmänhe- ten. I denna del beräknar kostnaderna till 1,6 miljoner kro- nor.