prop · GX033 · 2009-09-21 00:00:00 — Med detta som utgångspunkt bedömer reger- ingen att frågor om upphovsrätt, förhållandet till andra samhällssektorer och kulturskaparnas roll i samhället kommer att vara av särskild bety- delse. Upphovsrätten är av grundläggande betydelse för kulturskaparnas möjligheter att disponera över och skörda frukterna av sitt konstnärliga Upphovsrätten ger den upphovsman som har skapat ett verk t.ex. en film, ett musikstycke eller en bok ensamrätt att bestämma över hur verket ska användas. Upphovsmännen och andra rättighetshavare som investerat tid och engagemang i sitt konstnärliga verk eller sin prestation och som ofta tagit stora ekonomiska risker ska kunna känna sig trygga i att det finns en fungerande marknad där de upphovsrättsliga regelverken säkrar både en rätt till ekonomisk ersättning och ett skydd för verkets särart. De största upphovsrättsliga ersättningarna finns inom musiken och filmen, men de upphovsrättsliga ersättningarna har även stor betydelse inom litteratur- och bildkonstområdet. Fram till för ett par årtionden sedan utgjordes det upphovsrättsliga området av analoga medier som tidningar och böcker i tryckt form, reproduktioner i foto- teknik, radio och tv, film m.m. Upphovsrättens relevans för upphovs- mannagrupperna gäller även för dessa typer av återgivningar. tidigt har diskussionen om upphovsrättens betydelse kommit att färgas av den digitala utvecklingens och informationsteknikens för- ändringskraft och betydelse för samhället. För konstnärer och kulturskapare ger de nya tekniska hjälpmedlen och informationsvägarna en möjlighet att nå en större publik än förr och dessutom nå helt nya publikgrupper. Den tekniska utvecklingen förändrar inte alltid innehållet, utan ofta påverkas endast distributionsformerna, med större utbud och tillgänglighet som följd. Betydelsen av de upphovs- rättsliga frågorna har kommit att accentueras. Regeringen anser det vara angeläget med ett fortsatt balanserat förhåll- ningssätt där det upphovsrättsliga regelverket säkrar de grundläggande förutsättningarna för innehållsproduktion och respekt för de upphovs- rättsliga grundprinciperna, som informationssamhällets möjlig- heter tillvaratas liksom respekten för privatlivet och den enskildes integ- Beslut och villkorsändringar inom andra samhällssektorer, t.ex. de social-, skatte- och arbetsmarknadspolitiska områdena, påverkar situatio- nen för alla inte minst kulturskaparna. Ett exempel på generella insatser som påverkar kulturskaparnas villkor är det s.k. jobbskatteavdraget. Trygghetssystemen ska fungera likvärdigt och neutralt i förhållande till Ett flertal utredningar av konstnärernas villkor har visat på att problem och otydligheter kan uppstå i mötet mellan konstnärlig verksamhet och de generellt verkande trygghetssystemen. har som sin grunduppgift att utveckla och fördela bidrag och stipendier till konstnärer. Vidare har nämnden i uppdrag att löpande bevaka konstnärernas ekonomiska och sociala villkor samt trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konst- Uppdraget bekräftar och tydliggör behovet av att särskilt följa och belysa utvecklingen på andra områden än det avgränsat arbete är av stor vikt som underlag för kulturpolitiska beslut och överväganden och bör tas i beaktande när förändringar görs av regelverk inom olika politikområden. goda förutsättningar för att utföra och utveckla sina uppdrag, inte minst när det gäller konstnärernas ekonomiska och sociala Prop. 2009/10:3 villkor samt trygghetssystemens utformning och tillämpning, föreslår regeringen i budgetpropositionen att anslaget till höjs med . Vidare beräknas att anslaget höjs med ytterligare 2011. I de nya kulturpolitiska mål som föreslås i avsnitt 5 framgår att reger- ingen vill verka för att kulturskapares kraft och kunskaper tas tillvara på fler platser i samhället. Fler arenor och sammanhang där kulturskapares metoder, förhållningssätt, verk och prestationer kommer till uttryck, uppstår och prövas, bör uppmuntras. Samarbetena inom de s.k. kulturella näringarna på nationell, regional och lokal nivå är exempel på den styrka som finns i samarbeten där kulturskapare medverkar. Andra exempel är hälsoområdet och arbetet med kulturen i skolan. Kulturlivet och sam- hället i stort vinner i styrka genom att kulturskaparna får möjlighet att på ett aktivare sätt än tidigare bjudas in till samarbeten inom andra delar av samhällslivet. Möjligheten till framgång i ett sådant samarbete förutsätter att det finns ömsesidig förståelse och intresse för olikheter samt respekt för den konstnärliga friheten. 7.2.2Teater-, dans- och musikallianserna Regeringens bedömning: Teater-, dans- och musikallianserna bör tills vidare drivas som tre separata bolag. Alla möjligheter till samarbete bör dock prövas. Regeringen bedömer att bidraget till bör öka. I budget- propositionen beräknar regeringen därför att bidraget till höjs med . förslag: Utredningen föreslår att teater-, dans- och musikallianserna slås samman till en gemensam scenkonstallians. Utredningen menar att de särskiljande dragen i verksamheten kan behållas som betydande samverkansvinster och större kultur- politisk tyngd borde kunna uppnås. Remissinstanserna: Remissopinionen är delad i frågan. avstyrker förslaget och menar att de anställda inte har behov av att marknadsföra sig gemensamt, dock är ökat samarbete positivt. menar att det kan finnas en poäng med en hopslagning, men att de olika allianserna först bör få möjlighet att verka och att en organisationsförändring måste föregås av en analys och utvärde- ring. avstyrker en sammanslagning av allianserna och menar att initiativet till en eventuell framtida sammanslagning bör komma från allianserna själva. Regionteatern , , Kommuner & Landsting, , kommun, , , Region tillstyrker förslaget att slå ihop allianserna. i avstyrker förslaget med motiveringen att dessa står i startgroparna och bör få möjlighet att utvecklas. Dans-, musik- och teaterallianserna skriver i ett gemensamt remissvar att en sammanslag- ning kan vara både riskfylld och kontraproduktiv. Man hänvisar till att det redan nu pågår ett fruktbart samarbete och menar att det måste ankomma på alliansernas styrelser och ägare att avgöra om en eventuell sammanslagning skulle gagna verksamheterna. att de tre allianserna på skulle ha mycket att vinna på att bedriva sin verksamhet i ett gemensamt bolag. En sådan förändring bör dock genomföras i nära samverkan med de tre alliansernas ägarkon- menar att de nuvarande allian- serna bör få möjlighet att verka, utvecklas och utvärderas under nuva- rande former innan en eventuell sammanslagning utreds. och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS) skriver att det skulle vara till fördel för samtliga tre allianser om dessa fick verka och utvecklas på egen hand. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen aviserade i vårpro- positionen 2007 (prop. 2006/07:100) och i budgetpropositionen 2007/08:1) en kraftig utbyggnad av den s.k. alliansmodellen för dansare och musiker. Genom beslutet kom den etablerade att kompletteras med en utbyggd Dansallians, som till- fördes , och en helt ny Musikallians, som anvisades 22 yrkesverksamma frilansande skådespelare, dansare och musiker en Det innebär att man har sin anställning och grund- trygghet i alliansen. Allianserna är varken produktionsbolag eller uthyr- De anställda tar i stället tjänstledigt från sin anställning på alliansen när de får uppdrag och anställningar hos andra arbetsgivare på Allianserna bedriver dessutom löpande vidareutbildning och förmedlingsverksamhet för dem som för tillfället finns i anställning. Genom att skapa kontinuitet för kulturskapare på en utpräglad frilans- marknad, öka flexibiliteten och stimulera till regionala utbyten stimulerar allianserna den konstnärliga utvecklingen. Allianserna bedrivs i bolags- form med arbetsmarknadens parter som ägare och finansieras helt över Regeringen bedömer att verksamheten vid teater-, dans- och musik- allianserna utvecklas väl och att det inte är aktuellt att göra en sammanslagning av allianserna. Två av allianserna befinner sig fort- farande i en uppbyggnadsfas och det är viktigt att dessa ges rimliga för- utsättningar att etablera sin verksamhet. De erfarenheter som gjorts visar dessutom att den nuvarande organisationen fungerar till- Däremot ser vi det som angeläget att bolagen fortsätt- ningsvis utvecklar sitt samarbete och erfarenhetsutbyte. menar att det skulle kunna bli aktuellt att samla de tre alliansernas verksamhet i ett gemensamt bolag. En sådan förändring bör dock ske i samförstånd med alliansernas ägare och baseras på en fördjupad konse- Alliansverksamheterna förenar och möter framgångsrikt kulturpolitiska och arbetsmarknadspolitiska målsättningar och är inte minst viktiga i tider då arbetsmarknadsläget för kulturskaparna inom scenkonst- och musikområdet är pressat. För att särskilt möta situationen på teaterom- rådet beräknar regeringen att bidraget till höjs med 4 Prop. Regeringens bedömning: Centrumbildningarna spelar en viktig roll för att vidga kulturskaparnas arbetsmarknad. Bidragen till centrumbildning- arna bör även fortsättningsvis fördelas centralt av . I budgetpropositionen beräknar regeringen att bidraget till centrumbildningarnas höjs med och . förslag: Stöd till centrumbildningarna ska fort- sättningsvis fördelas centralt. Vidare menar att det behövs mer samverkan mellan olika organisationer för att stärka kultur- sektorns entreprenöriella aspekter. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, däribland Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Konstnärsnämn- den, och samtliga Centrumbildningar förordar utred- ningens förslag om att bidragen till centrumbildningarna bör fördelas centralt. Vidare påtalar bl.a. KLYS att Centrumbildningarnas funktion och framtid bör knytas till diskussionen om entreprenörskap på kultur- området och aktualiserar frågan om en resursförstärkning. Skälen för regeringens bedömning: Centrumbildningarna är intresse- och förmedlingsorganisationer för de fria professionella utövarna inom olika konstområden och har till uppgift att förbättra villkoren för kultur- skaparna på arbetsmarknaden och verka som mäklare mellan kultur och näringsliv. Centrumbildningarna verkar inom 11 olika konstområden som omfattar ord, bild, ton, teater, dans, film och foto. Centrumbildning- arna förmedlar närmare 9 000 direkta uppdrag till kulturskapare. De kompletterar arbetsförmedlingen med sin specialistkompetens och är inte minst viktiga för de yrkeskategorier, t.ex. författare och översättare, som inte kan använda sig av arbetsförmedlingens tjänster överhuvud- taget. Bidraget bör, mot bakgrund av sin övergripande funktion, även fortsättningsvis fördelas centralt. Enligt Statens kulturråds utvärdering av verksamheterna har centrumbildningarnas insatser inneburit nya vägar att vidga arbetsmarknaden för kulturskapare, t.ex. genom samarbeten med regionala institutioner och näringsliv. Genom kombinationen av bredd och spets inom konstarterna har centrumbildningarna särskilda möjlig- heter för att skapa nya arbetstillfällen inom respektive område. Reger- ingen bedömer att en resursförstärkning till centrumbildningarna både kan leda till en ökad sysselsättning bland kulturskapare som dynamiken på denna del av arbetsmarknaden stärks. Regeringen beräknar därför i budgetpropositionen att ytter- ligare tillförs centrumbildningarna . 7.2.4 Nya stipendier till verksamma konstnärer Regeringens bedömning: De medel som är avsatta till statliga inkomstgarantier bör successivt omvandlas till tidsbegränsade stipendier till verksamma konstnärer. förslag: Utredningen lämnar inget förslag på detta område. Skälen för regeringens bedömning: Inkomstgaranti för konstnärer kan beviljas konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och stor betydelse för svenskt kulturliv enligt förordning (1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer. De som beviljas garantin är under sin återstående livstid innehavare av garantin, om inte synner- liga skäl talar mot det. Ingen har förlorat sin garanti på livstidsinkomst sedan stödet infördes. Antalet garantirum fastställs av regeringen och uppgår /95 till 157. Genom inkomstgarantin garanteras mottagaren en årlig minimiinkomst på , mot- svarande fem basbelopp, vilket också utgör den högsta garantisumman. Innehavarens egna inkomster reducerar den utbetalade garantin. utsågs mottagare av inkomstgarantin efter beslut av regeringen. utses mottagare av och författar- fond. finns avsatta för ändamålet. Den grundläggande principen bör enligt regeringen vara att statligt stöd till kulturskapare i första hand ska betalas ut som ersättning för det konstärliga arbete som utförts eller för att ge ekonomiskt utrymme för kulturskapare att ägna sig åt sin konstnärliga verksamhet. Den statliga inkomstgarantin bör därför, med inledning 2010, successivt avvecklas och de garantimedel som efterhand frigörs omfördelas till andra former av konstnärstipendier. Genom de medel som frigörs genom en avveckling av inkomstgaran- tierna kommer betydligt fler aktiva konstnärer att kunna ges möjligheten att på ett koncentrerat sätt ägna sig åt utveckling av sina konstnärskap. Garantier kommer fortsatt att utbetalas till dem som utsetts till mottagare enligt nuvarande ordning. Regeringen bedömer att kan komma att frigöras för nya stipendieformer . Förutsättningarna för förändringen kommer att utvecklas närmare i en särskild promemoria. 7.3Stöd till litteratur och kulturtidskrifter Regeringens förslag: De detaljerade bidragsförordningar som finns på litteratur- och kulturtidskriftsområdet ersätts av en generell för- ordning som gäller stöd till litteratur och kulturtidskrifter. Stödet ska vara teknikneutralt och inte kopplat till en särskild distributionsform. bedömning överensstämmer delvis med reger- ingens förslag. föreslår ett allmänt stöd för kulturpoli- tiska insatser inom hela litteratur- och biblioteksområdet, där såväl litte- raturstödet som stödet till kulturtidskrifter ingår. ansökningar för litteraturstöd ska hänsyn tas till förutom kvalitet Prop. 2009/10:3 utgivarens ekonomiska förutsättningar i det enskilda fallet. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser som kommenterar frågan har invändningar mot förslag om att litteraturstödet ska behovsprövas utifrån förlagens ekonomiska förutsättningar bl.a. håller med om att det krävs en genom- gripande omarbetning av de förordningar som reglerar de olika stöden . Vad gäller kulturtidskriftsstödet är Nätverkstan Kultur i Väst positiv till förslaget att ta bort det s.k. förlusttäckningskravet, medan däremot Före- ningen Kulturtidskrifter och tidskrifts- verkstäder anser att frågan bör utredas vidare. Företrädare för biblioteks- området, bl.a. Kungl. och menar att stöden till inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek och läsfrämjande insatser bör fördelas av Kungl. Även länsbiblioteken fram- håller vikten av att stöd till det litteraturproducerande ledet hålls isär från inköpsstöd och stöd till läsfrämjande insatser. Skälen för regeringens förslag De statliga insatserna på litteraturområdet syftar bl.a. till att stimulera en bred utgivning av kvalitetslitteratur, öka tillgången till och intresset för litteratur i hela landet samt medverka till att barn och ungdomar har till- gång till litteratur. Stödformerna inom litteraturområdet har blivit allt fler, som regelverket kring stöden utökats. Detalj- regleringen i förordningar och regleringsbrev har bidragit till att konser- vera stödformer som inte har samma aktualitet som när de infördes, som utformningen av andra stöd inte har anpassats efter nya behov och förutsättningar. Mot den bakgrunden anser regeringen, i likhet med flera remissin- stanser, att det statliga stödet till produktion och distribution av litteratur och kulturtidskrifter bör bli mer flexibelt och regeringens detaljstyrning minska. är stöd till litteratur och läsande, nationellt och internationellt, samt kulturtidskrifter samlade under en gemensam anslagspost. Riktlinjer för stöd bör regleras i en ny förordning, som därmed ersätter förordningen (1998:1469) om statligt litteraturstöd, för- ordningen (1993:567) om statligt stöd till kulturtidskrifter och förord- ningen (1985:525) om statligt stöd till bokhandeln. Den nya förordningen bör kunna träda i kraft . Målet med de statliga insatserna på litteraturområdet ska även fortsättningsvis vara att främja mångsidighet och kvalitet i utgivningen av litteratur och kulturtidskrifter. I det kommande arbetet med förordningen ska beaktas. Ökat fokus på läsfrämjande insatser Att främja läsning och intresset för litteratur bland barn och unga är en prioriterad fråga för regeringen. För att få fler elever att nå skolans kun- skapsmål har regeringen beslutat att tillföra i syfte att stimulera huvudmän och skolor i arbetet med att stärka elevernas basfärdigheter i att läsa, skriva och räkna i årskurs 1 förstärktes också det stöd till läsfrämjande insatser som för- delas till bibliotek, organisationer m.fl. genom . ramen för kulturpolitiken fördelas stöd såväl till läsfrämjande insatser som till folk- och skolbibliotekens inköp av barn- och ungdomslitteratur. Genom omfördelning inom anslaget stärks de läsfrämjande insatserna Bidragsgivningen för detta ändamål har därmed i det närmaste fördubblats . Regeringen ser positivt på en fort- satt utveckling av de läsfrämjande insatserna inom ramen för Kultur- Regeringen bedömer att regelverket kring det statliga stödet till folk- och skolbibliotekens inköp av barn- och ungdomslitteratur behöver bli mer flexibelt och att bibliotekens insatser för att utveckla metoder för läsfrämjande insatser bör öka. Därför bör det prövas om en del av inköpsstödet också kan användas för metodutveckling av den läsfräm- jande verksamheten på biblioteken. Villkoren för ett mer flexibelt inköpsstöd utformas av regeringen. Det statliga litteraturstödet har stor betydelse för att främja utgivning och spridning av kvalitetslitteratur. Trots den gynnsamma utvecklingen på bokmarknaden har situationen för bl.a. den översatta kvalitetslitteraturen blivit allt kärvare och behovet av stöd är oför- Regeringen bedömer att det statliga litteraturstödet i huvudsak fungerar väl och att det i sin nuvarande form har stark legitimitet bland bokmarknadens alla aktörer. Det kan dock finnas skäl att utveckla stödet och minska regeringens detaljstyrning. Inte minst mot bakgrund av den digitala utvecklingen bör stödet bli mer teknikneutralt och inte längre vara kopplat till en särskild distributionsform. Litteraturstödet är i första hand ett efterhandsstöd till enskilda boktitlar. har föreslagit att efterhandsstödet på titelnivå komplet- teras av ett förhandsstöd, dvs. ett projektstöd till förlag för planerad bedömer att bredden i bokutgivningen därmed Inom ramen för ett mer flexibelt bidrag till produktion av litteratur bör det enligt regeringen även finnas utrymme att pröva ett förhandsstöd av detta slag, som ett komplement till det nuvarande titel- anser att vid bedömningen av ansökningar om stöd ska hänsyn tas till förutom kvalitet det enskilda projektets ekono- Det är dock regeringens uppfattning att alla förlag, oavsett storlek eller ekonomi, även fortsättningsvis ska kunna beviljas Inom ramen för litteraturstödet finns ett stöd till lagerhållning av fördelades ca i lagerstöd till tolv förlag. bedömer att lagerstödet i dess nuvarande form inte är ändamålsenligt och att stödet inte i någon större utsträckning inneburit att tillgängligheten till klassisk litteratur har säkrats. stödet förenat med en omfattande administration, det har låg träffsäkerhet och är svårt att utvärdera. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att lagerstödet i dess nuvarande form avvecklas och medlen omfördelas till Prop. 2009/10:3 läsfrämjande insatser. Syftet med sortimentsstödet till bokhandeln är att allmänheten ska få tillgång till ett brett sortiment av böcker i hela landet. Bidrag kan ges till boklådor vars inköp av allmänlitteratur under föregående verksamhetsår låg . Bidragets storlek är beroende av antalet titlar som den enskilda bokhandeln köper in. förde- lades ca i sortimentsstöd till bokhandeln i framför allt mindre orter. Utvecklingen på bokmarknaden och Internetbokhandelns expansion har emellertid inneburit att tillgängligheten till böcker har ökat markant. Regeringen delar Statens kulturråds bedömning att det finns skäl att överväga stödets relevans i förhållande till den utveckling som skett. Regeringen föreslår därför att sortimentsstödet i dess nuvarande form avvecklas . De medel som använts för ändamålet bör i stället omfördelas till läsfrämjande insatser. I en politik för litteraturen och läsandet är det viktigt att ett brett utbud av kvalitetslitteratur finns tillgängligt för medborgarna i hela landet. Inom ramen för litteraturstödet finns ett s.k. distributionsstöd som inne- bär att samtliga böcker som beviljats litteraturstöd automatiskt distribue- ras till landets alla huvudbibliotek. Det är regeringens uppfattning att distributionsstödet spelar en viktig roll för spridningen av kvalitetslitte- ratur på biblioteken, som det kan finnas behov av andra insatser för att böckerna ska nå ut till läsarna. Bidrag för att främja andra former av spridning av de böcker som beviljats litteraturstöd bör kunna rymmas inom det föreslagna stödet till litteratur och kulturtidskrifter. De statliga insatserna för att främja det internationella utbytet och samarbetet på litteraturområdet förstärktes . har lagt fram en långsiktig strategi för det internationella litteratursamarbetet och det är regeringens bedömning att verksamhetens inriktning bör ligga fast. Insatserna på området bör också relatera till insatser som görs på andra områden för att stärka internationellt och interkulturellt utbyte i stort. Det statliga stödet till kulturtidskrifterna syftar till att främja en kulturellt värdefull mångfald i utbudet av kulturtidskrifter och fördelas som produktions- eller utvecklingsstöd. Regleringen av stödet är omfattande och m.fl. har upprepade gånger pekat på behovet av en genomlysning. Regeringen delar bedömningen att regelverket behöver förändras och anpassas till utvecklingen på området. I den nuvarande regleringen är det ett krav att den sökande tidskriften förväntas gå med förlust samt att ägaren inte med egna medel eller med stöd från annat håll kan förväntas klara utgivning utan statligt stöd. konstaterar att kravet försvårar en rättssäker hantering av ansökningarna och inte främjar syftet med stödet, dvs. att stimulera en kulturellt värde- full mångfald i tidskriftsutbudet. Regeringen delar rådets uppfattning att kravet bör tas bort. Regeringens detaljstyrning av stödets utformning bör generellt minska och villkoren regleras i den nya förordningen för stöd till litteratur och kulturtidskrifter. För att öka spridningen av kulturtidskrifter infördes ett stöd till folkbibliotekens prenumeration av kulturtidskrifter. från biblioteken har minskat och 2008 fördelades endast konstaterar att stödet i dess nuvarande form inte är ändamålsenligt, eftersom beloppen som utgår till biblioteken är låga och innebär en omfattande administrativ hantering både för biblioteken och för . bedömning och anser att det finns skäl att låta stödformen upphöra och medlen omfördelas till läsfrämjande insatser inom litteraturanslaget. Andra stöd för att förbättra tillgängligheten till kulturtidskrifter bör rimligen kunna prövas, t.ex. som projektbidrag inom ramen för det före- slagna stödet till litteratur och kulturtidskrifter. I samband med att en ny gemensam förordning för stödet till litteratur och till tidskrifter tas fram avser regeringen att i särskild ordning överväga om den mycket breda definition av begreppet kulturtidskrift som används bör förtydligas. Vi anser att stödet i första hand bör gå till att främja utgivning av tid- skrifter vars huvudsakliga inriktning är kulturell debatt samt analys och presentation inom de skilda konstarternas områden. 7.4 Ny plattform för musiken