prop · GX0380 · 2009-12-15 00:00:00 — Om en ledamot får varaktigt förhinder när delegationen har trätt i ställe, utses en annan riksdagsledamot till ersättare på det sätt som anges i 7 kap. 12 § första stycket. samt utse representanter i visst väljer två represen- tanter för allmänheten och er- sättare för dessa i den av ordinarie domare som avses i 2 § lagen (0000:000) om utnämning av ordinarie domare. Regeringen skall enligt 10 kap. 6 § regeringsformen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Regeringen skall redovisa sitt agerande i Europeiska unionen för samt lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen till . För samråd enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall för varje valperiod inom sig tillsätta en Regeringen ska enligt 10 kap. 10 § regeringsformen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Regeringen ska redovisa sitt agerande i Europeiska unionen för samt lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen till . För samråd enligt 10 kap. 10 § regeringsformen ska för varje valperiod inom sig tillsätta en unionen unionen (). skall bestå av ett ska bestå av ett udda antal ledamöter, lägst udda antal ledamöter, lägst Vid nämndens sammanträden har varje partigrupp som är representerad i nämnden rätt att ersätta en ledamot i nämnden med en ledamot av det utskott vars område berörs av de frågor som nämndens överläggningar med regeringen rör. Denna rätt har dock inte en partigrupp som redan har en ledamot eller suppleant i nämnden som är ledamot av det berörda utskottet. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn ska ha följande lydelse. Justitiekanslern får närvara vid domstols eller förvaltnings myndighets överläggningar, dock utan rätt att yttra sin mening. Han har tillgång till myndighetens protokoll och handlingar. Justitiekanslern har rätt att få tillgång till protokoll och handlingar hos domstolar och förvaltningsmyndigheter. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän ska ha följande lydelse. Ombudsman skall verkställa de utredningsåtgärder som fordras för prövning av klagomål och andra ärenden. När ombudsman enligt regeringsformens föreskrifter begär upplysningar och yttranden i andra ärenden än dem där han har beslutat att inleda förundersökning, får han förelägga vite om högst . Ombudsman får utdöma försuttet vite. Kan det misstänkas att befattningshavare som omfattas av bestämmelserna om disciplin- ansvar i lagen (1994:260) om offentlig anställning har gjort sig skyldig till tjänsteförseelse, för vilken disciplinpåföljd bör åläggas, och kan det befaras att en skriftlig underrättelse enligt 17 § nämnda lag inte kan tillställas honom efter förseelsen, får ombudsman utfärda motsvarande underrättelse. Vad som har sagts gäller även för den som omfattas av bestämmelser om disciplinansvar och om motsvarande underrättelse i någon annan författning. När ombudsman är närvarande vid domstols eller myndighets överläggningar har han ej rätt att yttra sin mening. Ombudsman ska verkställa de utredningsåtgärder som fordras för prövning av klagomål och andra ärenden. När ombudsman enligt regeringsformens föreskrifter begär upplysningar och yttranden i andra ärenden än dem där han eller hon har beslutat att inleda förundersökning, får han eller hon förelägga vite om högst . Ombudsman får utdöma försuttet vite. Kan det misstänkas att befattningshavare som omfattas av bestämmelserna om disciplin- ansvar i lagen (1994:260) om offentlig anställning har gjort sig skyldig till tjänsteförseelse, för vilken disciplinpåföljd bör åläggas, och kan det befaras att en skriftlig underrättelse enligt 17 § nämnda lag inte kan tillställas honom eller henne efter förseelsen, får ombudsman utfärda motsvarande underrättelse. Vad som har sagts gäller även för den som omfattas av bestämmelser om disciplinansvar och om motsvarande underrättelse i någon annan författning. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1997:561. 2009/10:80 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900)1 dels att 3 kap. 9 §, 4 kap. 7 §, 5 kap. 23 och 36 §§ ska ha följande lydelse samt rubriken närmast före 5 kap. 5 § ska lyda Ordinarie val, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 5 kap. 5 a, 30 a och 34 a §§, samt närmast före 5 kap. 5 a § en ny rubrik av följande lydelse. annars av större vikt för annars av större vikt för 2. budget, 2. budget, viktiga ekonomiska frågor, viktiga ekonomiska frågor, 3. nämndernas organisation och 3. nämndernas organisation och 4. val av ledamöter och ersättare 4. val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, i nämnder och beredningar, 5. val av revisorer, 5. val av revisorer, förmåner till förtroendevalda, förmåner till förtroendevalda, 8. folkomröstning i 9. extra val till fullmäktige. Fullmäktige beslutar också i andra frågor som anges i denna lag eller i andra författningar. Om valet till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har skett genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, Om valet till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har skett genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, 1Lagen omtryckt 2004:93. 2Senaste lydelse 2006:369. upphör uppdragen för de förtroendevalda som har valts av fullmäktige efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller samman- räkningen har avslutats, skall fullmäktige förrätta nytt val av förtroendevalda för återstoden av mandattiden. upphör uppdragen för de förtroendevalda som har valts av fullmäktige efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. Detsamma gäller om extra val till fullmäktige har hållits. När omvalet eller samman- räkningen eller extra valet har avslutats, ska fullmäktige förrätta nytt val av förtroendevalda för återstoden av mandattiden. Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige mellan ordinarie val. Extra val ska hållas om minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar för det. Ett beslut om extra val får dock inte fattas förrän har förflutit från det nyvalda fullmäktiges första sammanträde. 23 §3 Ärenden i fullmäktige får väckas av 2.en ledamot genom motion, 3.revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med revisionsuppdraget eller om ärendet gäller granskningen, 4.en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har föreskrivit det, 5.den som är folkbokförd i kommunen eller i en kommun inom , om fullmäktige har beslutat det (medborgarförslag), eller 6.styrelsen i ett sådant företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§, om fullmäktige har beslutat det för särskilda fall. Ärende om att hålla folk- omröstning i en viss fråga får i fullmäktige också väckas av av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Ärende om att hålla folk- omröstning i en viss fråga får i fullmäktige också väckas av av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar (folkinitiativ). 3 Senaste lydelse 2006:369. vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativtagarnas egenhändiga namnteckningar, namn- förtydliganden och uppgift om deras adresser. Initiativet ska vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla namnteckningar, uppgifter om när namnteckningarna gjorts, namn- och uppgift om deras adresser. räknas med som har skrivit under Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige utan föregående beredning. Har ett folkinitiativ väckts enligt 23 § andra stycket ska fullmäktige besluta att folkomröstning ska hållas, om 1.den fråga som initiativet avser är sådan att fullmäktige kan besluta om den, och 2.inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar mot förslaget. Vid sådan folkomröstning ska bestämmelserna i 5 kap. 34 § tredje och fjärde styckena tillämpas. Ett ärende skall bordläggas eller återremitteras, om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkelmajoritet krävs dock om ärendet tidigare bordlagts eller återremitterats på detta sätt. För bordläggning eller åter- remiss i fråga om val krävs enkel majoritet. Ett beslut om återremiss skall motiveras. Ett ärende ska bordläggas eller återremitteras, om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkelmajoritet krävs dock om ärendet tidigare bordlagts eller återremitterats på detta sätt. För bordläggning eller åter- remiss i fråga om val krävs enkel majoritet. Ett ärende om extra val ska dock alltid bordläggas första gången det tas upp till behandling. Ett beslut om återremiss ska motiveras. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för ärende om att hålla folkomröstning som har väckts före . Förslag till lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning Härigenom föreskrivs att 3 och 19 §§ lagen (1994:261) om fullmaktsanställning ska ha följande lydelse. anställas med fullmakt. I 1 § lagen domaranställningar som skall vara arbetstagare i övrigt som skall arbetstagare i övrigt som ska anställas med fullmakt. anställas med fullmakt. annan lag prövar frågor om regeringsformen eller någon annan lag prövar frågor om skiljande från handläggningen ske på det sätt handläggningen ske på det sätt som föreskrivs för tvistemål. som föreskrivs för tvistemål. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 §, 6 kap. 3 § och 14 kap. 9 § vallagen (2005:837) ska ha följande lydelse. Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige skall hållas . Valdag skall vara den tredje söndagen . till skall hållas . Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som skall vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som skall vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 4 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som skall vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 3 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som skall vara valdag. Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige ska hållas . Valdag ska vara den andra söndagen . till ska hållas . Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med den centrala valmyndigheten och , vilken dag som ska vara valdag. Kandidatnamnen skall vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat skall identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna skall dessutom vara utformade så att väljarna kan Kandidatnamnen ska vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat ska identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna ska dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst. lämna en särskild personröst och I första hand skall ordningen I första hand ska ordningen mellan kandidaterna bestämmas på mellan kandidaterna bestämmas på grundval av storleken på varje grundval av storleken på varje bara för en kandidat som fått bara för en kandidat som fått särskilda personröster till ett antal särskilda personröster till ett antal röstetal i valkretsen. röstetal i valkretsen. Ett personligt röstetal fastställs på grundval av de särskilda personröster som avgivits för kandidaten. Valsedlar på vilka det lämnats särskilda personröster ordnas gruppvis efter partibeteckning. Därefter räknas antalet personröster för varje kandidat i gruppen. En kandidats personliga röstetal är lika med antalet personröster som har lämnats för kandidaten under samma partibeteckning. Den kandidat som har störst personligt röstetal tar första plats i ordningen, den som har näst störst tar andra plats och så vidare enligt samma grund. Denna lag träder i kraft . 2009/10:80 Bilaga 2 Förslag till lag (0000:000) om utnämning av ordinarie domare Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag avser utnämningen av 1.justitieråd och regeringsråd, 2.president och i hovrätt och kammarrätt, 3.hovrättsråd och kammarrättsråd, 4.lagman, chefsrådman och rådman vid tingsrätt och länsrätt, 5.fastighetsråd och miljöråd, 6.ordförande i arrendenämnden och hyresnämnden i , och , 8.ordförande i , och Domare som avses i första stycket ska vara ordinarie domare. 2 § Tillsättningsärendena ska beredas i en förslagsnämnd som består av ett justitieråd, ett regeringsråd, en ordinarie domare vid en hovrätt, en ordinarie domare vid en kammarrätt, en ordinarie domare vid en tingsrätt, en ordinarie domare vid en länsrätt, en advokat samt två representanter för allmänheten. För varje ledamot ska det finnas en personlig ersättare. Ledamöter och ersättare förordnas för av högst . Allmänhetens representanter och ersättare för dessa väljs av . Övriga ledamöter och ersättare för dessa förordnas av regeringen på förslag av 1.Högsta domstolen respektive Regeringsrätten när det gäller ledamöter från dessa domstolar, 2.hovrättspresidenterna när det gäller ledamoten från en hovrätt, 3.kammarrättspresidenterna när det gäller ledamoten från en kammarrätt, 4.lagmännen för de tre största tingsrätterna när det gäller ledamoten från en tingsrätt, 5.lagmännen för de tre största länsrätterna när det gäller ledamoten från en länsrätt, och 6.Sveriges advokatsamfund när det gäller ledamoten som är advokat. Nämnden utser inom sig en ordförande och en vice ordförande. 3 § Nämnden är beslutför när minst fem av ledamöterna, bland dem ordföranden eller vice ordföranden, är närvarande. Vid omröstning gäller 18 § förvaltningslagen (1986:223). 4 § ska det finnas ett kansli. I kansliet ska ordinarie eller f.d. ordinarie domare ingå. Kansliet ska efter nämndens anvisningar bereda tillsättningsärendena samt bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose behovet av domare. Ärendenas beredning och avgörande 5 § En domarbefattning som ska tillsättas ska först förklaras ledig av förslagsnämnden. 6 § En ledigförklarad befattning ska av intresserade kandidater kunna sökas genom att en ansökan ges in till förslagsnämnden. Utöver möjligheten att ansöka om en ledigförklarad befattning ska det finnas möjlighet att anmäla ett generellt intresse för de befattningar som anges i 1 §. Nämnden kan efter samtycke föra upp en kandidat på listan över intresseanmälningar. 7 § ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning. Om möjligt ska ett förslag uppta minst tre personer. Förslaget ska vara motiverat. Om nämnden föreslår färre än tre personer ska detta motiveras särskilt. Nämnden ska inför förslaget beakta alla ansökningar och intresseanmälningar som kommit in eller gjorts inom den ansökningstid som gäller för den aktuella befattningen. 8 § Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. Ett sådant beslut ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. Även i andra fall får ärenden avgöras genom meddelanden mellan ledamöterna, om samtliga ledamöter deltar i avgörandet och är ense om utgången. 9 § Ordföranden eller kansliet får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden. Ordföranden eller kansliet får också pröva frågor om att lämna ut allmänna handlingar. 10 § För varje beslut ska det finnas en handling som visar dagen för beslutet och beslutets innehåll samt vem som har fattat beslutet, vem som har varit föredragande och vem som har varit med om den slutliga handläggningen utan att delta i avgörandet. 11 § Nämndens förslag i ärenden om utnämning får inte överklagas. 12 § I en arbetsordning eller i ett särskilt beslut får förslagsnämnden meddela de bestämmelser som behövs om nämndens organisation och formerna för nämndens verksamhet i övrigt. 13 § Regeringen är inte bunden av förslagsnämndens förslag. Innan regeringen utnämner någon som inte har föreslagits av förslagsnämnden, ska nämnden beredas tillfälle att yttra sig. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Ledamöter och ersättare ska förordnas efter utfärdandet av denna lag. I stället för vad som sägs i 2 § ska tre ledamöter väljas , tre ledamöter och tre ledamöter . Förteckning över remissinstanser (SOU 2008:125) Remissyttranden över betänkandet har avgetts av följande instanser. ombudsmän, , för europapolitiska studier, Högsta domstolens ledamöter, , Hovrätten över och , , , , Regeringsrättens ledamöter, i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , , Datainspektionen, Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , i , , , vid , vid , vid , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , vid , , , , , , , Arbetsdomstolen, kommun, kommun, kommun, kommun, läns landsting, , Kommuner och Landsting, , , , , Akademikers , i , , , , svenska avdelningen, för homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter, , och Ägarfrämjandet. har överlämnat yttrande från . Yttranden har också inkommit från , Sverigefinländarnas delegation, , , Fastighetsägarna , liberalerna i län, Medborgarrättsrörelsen, STAREV, Åre kommun, , , , Svenska sektionen av , , , Folkkampanjen för sjukvården och Humanisterna samt från ett antal privatpersoner. Följande instanser har inbjudits att yttra sig men avstått. , , och Samhälle, Allmänhetens pressombudsman och . Sammanfattning av betänkande Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag (SOU 2008:3) har haft i uppdrag att kartlägga och analysera skyddet i lagstiftningen för den personliga integriteten samt överväga om detta skydd behöver kompletteras. I sitt slutbetänkande har kommittén lämnat förslag till lagstiftning och andra åtgärder som syftar till att stärka skyddet för den personliga integriteten. Förslagen innebär i fråga om grundlagarna att regeringsformen kompletteras med ett nytt stadgande av innebörd att varje medborgare är skyddad gentemot det allmänna mot intrång som sker i hemlighet eller utan samtycke och som i betydande mån innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. I betänkandet lämnas även förslag till en ny straffbestämmelse om olovlig fotografering samt förslag som bl.a. rör Datainspektionens framtida roll och regeringens informationsansvar i förhållande till . Enligt kommitténs bedömning är det inte en tillfredsställande ordning att det på grundlagsnivå saknas bestämmelser om skydd för den personliga integriteten som på ett mer påtagligt sätt än balanserar övriga i regeringsformen angivna grundläggande fri- och rättigheter. Det är inte tillräckligt att integritetsskyddet betraktas som ett viktigt medel i den fria åsiktsbildningens tjänst, utan lagstiftaren bör tydligare än erkänna den självständiga betydelsen av rätten till personlig integritet. Genom att lyfta upp centrala inslag i integritetsskyddet på grundlagsnivå betonar lagstiftaren respekten för människovärdet och för varje människas rätt till självbestämmande. Om skyddet för den personliga integriteten däremot ges en svag förankring i grundlagen kan följden bli att tillräcklig vikt inte läggs vid integritetsskyddsaspekterna när ny lagstiftning arbetas fram. De negativa konsekvenserna av en sådan underlåtenhet från grundlagsstiftarens sida kan sägas ha blivit synliggjorda genom kommitténs analys i delbetänkandet. Regeringsformens jämförelsevis låga värdering av skyddet för den personliga integriteten står dessutom i kontrast till den uppfattning som kommer till uttryck i , där rätten till respekt för privat- och familjelivet har en med andra grundläggande fri- och rättigheter jämbördig ställning. Även om konventionen inte ställer krav på att rätten till respekt för privatlivet skall vara reglerad på en viss konstitutionell nivå, kan den nu rådande bristen på jämvikt i regeringsformen i längden komma att bli besvärande för trovärdighet som konventionsstat. Kommitténs bedömning är alltså att grundlagsskyddet för den personliga integriteten behöver stärkas. När det gäller frågan hur detta skall åstadkommas har kommittén funnit det nödvändigt att utgå från den uppbyggnad som fri- och rättighetsskyddet har i regeringsformen . Det innebär att ett utökat skydd inte bör utformas som en positiv förpliktelse för det allmänna, exempelvis i form av ett stadgande som ålägger det allmänna att visa respekt för varje medborgares rätt till personlig integritet. Skyddet måste i stället utformas som ett förbud för lagstiftaren, dvs. , att vidta integritetsbegränsande åtgärder, såvida inte begränsningarna sker i form av lagstiftning som är underkastad det i regeringsformen särskilt föreskrivna förfarandet vid rättighetsbegränsande lagstiftning. Ett utvidgat grundlagsskydd för den personliga integriteten bör inte heller utformas så att det inskränker myndigheternas skyldigheter enligt offentlighetsprincipen, däribland skyldigheten att låta medborgarna ta del av allmänna handlingar även i fall då handlingarna innehåller uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Något grundlagsskydd med den inriktningen är inte heller nödvändigt med hänsyn till konventionsenliga förpliktelse att skydda privatlivet. Kommittén konstaterar i det sammanhanget att statens egen förpliktelse att skydda känslig information om den enskilde i allt väsentligt är uppfylld genom bestämmelser i sekretesslagen. De förfaranden från det allmännas sida som ett utvidgat grundlagsskydd bör ta sikte på är enligt kommitténs mening i stället sådan övervakning och kartläggning av den enskildes personliga förhållanden som sker i hemlighet eller utan samtycke. De företeelser som bör fångas in genom ett sådant grundlagsskydd är framför allt mer kvalificerade former av övervakning och sådan kartläggning som sker i form av registrering och hantering av personuppgifter inom ramen för omfattande informationssamlingar hos myndigheter. Inringningen av dessa företeelser sker i kommitténs förslag genom att det föreskrivs att det skall vara fråga om ett intrång som i betydande mån innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Ett grundlagsskydd av denna innebörd kommer att träffa bl.a. de straffprocessuella tvångsmedlen hemlig kameraövervakning och hemlig teleövervakning. Detta är enligt kommitténs bedömning både önskvärt och nödvändigt eftersom dessa företeelser är särskilt känsliga från integritetsskyddssynpunkt genom att de används i hemlighet och genom att övervakningen ständigt pågår med utnyttjande av fast anordnad apparatur som ett tillståndsbeslut gäller. Den enskildes förehavanden i vad denne uppfattar vara ett privat sammanhang står således ständigt under övervakning av det allmänna. Några omedelbara konsekvenser för de nämnda straffprocessuella tvångsmedlen torde ett grundlagsskydd inte få, eftersom dessa typer av integritetsintrång redan är reglerade i gällande lagstiftning. Däremot får ett grundlagsskydd till konsekvens att varje integritetsbegränsande ändring i den aktuella tvångsmedelslagstiftningen skall underkastas proportionalitetsprincipen och det kvalificerade förfarande som i övrigt anges i 2 kap. 12 § RF. Grundlagsenligheten av sådan lagstiftning kommer dessutom att kunna prövas enligt 11 kap. 14 § RF.