prop · GX0380 · 2009-12-15 00:00:00 — Informationsinhämtning som inte sker genom fast anordnad apparatur, t.ex. smygfilmning eller fotografering med handmanövrerad kamera, kan i många fall vara att jämställa med övervakning genom fast anordnad kamera. Åtgärder från det allmännas sida av detta slag bör därför också kunna omfattas av ett grundlagsskydd. Detsamma gäller intrång i form av hemliga inspelningar av telefonsamtal eller andra samtal som den enskilde har med företrädare för det allmänna. I alla dessa avseenden blir statsmakterna därmed tvungna att se över lagstiftningen så att det föreslagna grundlagskravet på lagstöd till alla delar uppfylls. framgått krävs dock att intrånget är kvalificerat genom att det skall innebära övervakning i betydande mån. Vanligt ordinärt polisarbete i form av exempelvis spaning på fältet eller så kallad skuggning, bör i likhet med andra åtgärder som över huvud taget inte innefattar övervakning eller kartläggning i betydande mån av den enskildes privatliv, inte omfattas av ett utvidgat grundlagsskydd. Ett grundlagsskydd i förhållande till det allmänna som avser kartläggning av den enskildes personliga förhållanden torde heller inte få några stora konsekvenser i lagstiftningshänseende. Det finns en ambition från lagstiftarens sida att grundläggande förutsättningar för stora myndighetsregister med känslig information skall ha stöd i lag. I de fall då man likväl valt att på förordningsnivå reglera myndigheters uppgiftsskyldighet i förhållande till andra kan dock lagstiftningsåtgärder bli nödvändiga att vidta. Kommittén uttalade redan i sitt delbetänkande att denna typ av sekretessbrytande regler bör finnas i lag. Ett exempel på kartläggning av detta slag utgör Säkerhetspolisens hantering av personuppgifter, ett annat polisens personuppgiftshantering i underrättelseverksamhet och under en brottsutredning. Hantering av personuppgifter som i betydande mån innebär kartläggning av den enskildes privatliv förekommer inte bara inom den brottsbekämpande verksamheten, utan också vid exempelvis hantering av uppgifter om den enskildes hälsa i patientjournaler och hälsodataregister eller inom ramen för forskning i det allmännas regi. Om sådan hantering sker utan samtycke från den enskilde bör grundlagsskydd ges mot alla dessa slag av kartläggningar. Alla led i en hantering av personuppgifter bör inte omfattas av ett utvidgat grundlagsskydd. De från integritetsskyddssynpunkt viktigaste momenten i hanteringen handlar om hur uppgifter om enskilda får samlas in, ändamålet med behandlingen och i vilken utsträckning uppgifter på grund av uppgiftsskyldighet, som alltså bryter sekretess som gäller för uppgifterna, skall lämnas ut till andra för samkörning med uppgifter i andra myndighetsregister eller av andra skäl. Även uppgiftsskyldighet som gäller i enskild verksamhet och bryter tystnadsplikt för uppgifter om enskilds personliga förhållanden, avses kunna omfattas av det nya grundlagsskyddet. Utlämnande av uppgifter som inte har sin grund i en uppgiftsskyldighet utan som lämnas ut efter en sekretessprövning, är inte avsett att omfattas av något grundlagsskydd. Det grundlagsskydd som kommittén föreslår berör därmed inte rätten att ta del av allmänna handlingar enligt 2 kap. TF. Sammanfattningsvis bör sådana från ett integritetsskyddsperspektiv grundläggande moment som insamling, fastställande av ändamål och uppgiftsskyldighet beträffande informationssamlingar av särskilt känslig karaktär om enskilds personliga förhållanden hos myndigheter, ha stöd i lag och i övrigt uppfylla kraven i 2 kap. 12 § RF, allt under förutsättning att hanteringen sker i hemlighet eller utan samtycke från den enskilde och innebär en kartläggning i betydande mån av den enskildes personliga förhållanden. Detsamma gäller uppgiftsskyldighet i enskild verksamhet av motsvarande innebörd. Ett grundlagsskydd mot kartläggning av detta slag kommer även att omfatta den skyldighet att för det allmännas räkning lagra teletrafikuppgifter för brottsbekämpande ändamål, som kommer att införas i på grund av EG-direktivet (2006/24/EG) om lagring av sådana uppgifter. Detta är i hög grad rimligt, då det här är fråga om mycket omfattande informationssamlingar som kan avse ytterst integritetskänsliga uppgifter. En annan åtgärd som kan komma att omfattas av det utvidgade grundlagsskyddet, men i detta fall närmast på grund av att det är fråga om övervakning av den enskildes privatliv, är avlyssning av kommunikation mellan enskilda som sker trådlöst, t.ex. via radio eller satellit. Sådan avlyssning är oreglerad utifrån en gammal men alltmer ifrågasatt princip om att etern är fri för alla, dvs. inte bara för enskilda utan också för det allmänna. Med kommitténs förslag kommer även trådlös avlyssning att omfattas av ett grundlagsskydd. Därmed kommer det att behövas, som har föreslagits för Försvarets radioanstalts (FRA) vidkommande, ett uttryckligt stöd i lag för att en myndighet i fortsättningen skall kunna ägna sig åt avlyssning av kommunikation mellan enskilda som sker i trådlöst medium. Ett utökat grundlagsskydd begränsar det allmännas inte enskildas möjligheter att vidta åtgärder i form av smygfilmning, hemlig inspelning av telefonsamtal, trådlös avlyssning m.m. Grundlagsskyddet hindrar därmed inte enskilda från att även i fortsättningen göra dolda inspelningar av samtal som de själva medverkar i eller att fritt avlyssna trådlös kommunikation. Parallellt med förslaget i grundlagsdelen föreslår emellertid kommittén ett förbud i vanlig lag mot vissa former av smygfilmning, vilket kommer att träffa enskilda. Utöver vad som har berörts har kommittén inte funnit det vara nödvändigt att införa ett grundlagsskydd mot intrång i den enskildes personliga integritet och på så sätt begränsa makt att stifta lag som inskränker integritetsskyddet. Det skyddsbehov som i övrigt kan finnas får anses vara tillgodosett genom och det i regeringsformen inskrivna förbudet mot lagstiftning och annan normgivning i strid med åtaganden enligt konventionen samt genom reglerna om normgivning i 8 kap. RF. I och med att ett grundlagsskydd införs som omfattar övervakning och kartläggning av den enskildes personliga förhållanden och som dessutom är teknikoberoende, behövs inte längre den särskilda bestämmelse i 2 kap. 3 § andra stycket RF om krav på lagstöd vid registrering av uppgifter med hjälp av automatisk databehandling. Kommittén föreslår därför att denna bestämmelse, som haft ringa betydelse för integritetsskyddet i materiellt hänseende, upphävs. Förslag till lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3, 6 och 22 §§ samt 8 kap. 18 § regeringsformen23 ska ha följande lydelse. Anteckning om medborgare i allmänt register får ej utan hans samtycke grundas enbart på hans politiska åskådning. Varje medborgare skall i den utsträckning som närmare angives i lag skyddas mot att hans personliga integritet kränkes genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatisk databehandling. Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§. Han är därjämte skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt meddelande. Även i annat fall än som avses i första stycket är varje medborgare gentemot det allmänna skyddad mot intrång, om det sker i hemlighet eller utan samtycke och i betydande mån innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Utlänning här i riket är likställd med svensk medborgare i fråga om 1.skydd mot tvång att deltaga i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra trossamfund eller annan sammanslutning (2 § andra meningen), 2.skydd för personlig integritet vid automatisk databehandling (3 § andra stycket), 23 Regeringsformen omtryckt 2003:593. kroppsstraff och tortyr samt mot kroppsstraff och tortyr samt mot medicinsk påverkan i syfte att medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttrande (4 framtvinga eller hindra yttrande (4 och 5 §§), och 5 §§), 4. rätt till domstolsprövning av 3. rätt till domstolsprövning av av brott eller misstanke om brott av brott eller misstanke om brott (9 § första och tredje styckena), (9 § första och tredje styckena), brottspåföljd och annan retroaktiv brottspåföljd och annan retroaktiv rättsverkan av brott samt mot rättsverkan av brott samt mot retroaktiv skatt eller statlig avgift retroaktiv skatt eller statlig avgift (10 §), (10 §), 6. skydd mot inrättande av 5. skydd mot inrättande av domstol i vissa fall (11 § första domstol i vissa fall (11 § första 7. skydd mot missgynnande på 6. skydd mot missgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung eller på grund av kön (15 ursprung eller på grund av kön (15 och 16 §§), och 16 §§), 8. rätt till fackliga stridsåtgärder 7. rätt till fackliga stridsåtgärder (17 §), (17 §), 9. skydd mot expropriation eller 8. skydd mot expropriation eller annat sådant förfogande samt mot annat sådant förfogande samt mot inskränkningar i användningen av inskränkningar i användningen av mark eller byggnader (18 §), mark eller byggnader (18 §), 10. rätt till utbildning (21 §). 9. rätt till utbildning (21 §). Om annat icke följer av särskilda föreskrifter i lag, är utlänning här i riket likställd med svensk medborgare även i fråga om 1.yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet, föreningsfrihet och religionsfrihet (1 §), 2.skydd mot tvång att giva till känna åskådning (2 § första meningen), 3. skydd mot kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtrolig meddelelse (6 §), 3. skydd mot kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång, mot intrång i förtrolig meddelelse samt även i övrigt mot intrång som innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden (6 §), 4.skydd mot frihetsberövande (8 § första meningen), 5.rätt till domstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott eller misstanke om brott (9 § andra och tredje styckena), 6.offentlighet vid domstolsförhandling (11 § andra stycket), 7.skydd mot ingrepp på grund av åskådning (12 § andra stycket tredje meningen), 8.författares, konstnärers och fotografers rätt till sina verk (19 §), 9.rätt att driva näring eller utöva yrke (20 §). På sådana särskilda föreskrifter som avses i andra stycket tillämpas 12 § tredje stycket, fjärde stycket första meningen samt femte stycket. För att avge yttrande över lagförslag skall det finnas ett lagråd, där det ingår domare eller, vid behov, förutvarande domare i och Regeringsrätten. Yttrande från Lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vad som närmare anges i riksdagsordningen, av riksdagsutskott. grundlag om tryckfriheten eller om grundlag om tryckfriheten eller om motsvarande frihet att yttra sig i motsvarande frihet att yttra sig i tekniska upptagningar, lag tekniska upptagningar, lag begränsning av rätten att taga del begränsning av rätten att taga del av allmänna handlingar, lag som av allmänna handlingar, lag som avses i 2 kap. 3 § andra stycket, 12 avses i 2 kap. 12 § första stycket, §första stycket, 1719 §§ eller 22 §andra stycket eller lag som ändrar eller upphäver sådan lag, lag om beskattning, lag som avses i 2 eller 3 § eller lag som avses i 11 kap., om lagen är viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Vad nu har sagts gäller dock icke, om Lagrådets hörande skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Föreslår regeringen att stifta lag i något av de ämnen som avses i första meningen och har Lagrådets yttrande inte inhämtats, skall regeringen för redovisa skälen härtill. Att Lagrådet icke har hörts över ett lagförslag utgör aldrig hinder mot lagens tillämpning. Lagrådets granskning skall avse 1719 §§ eller 22 § andra stycket eller lag som ändrar eller upphäver sådan lag, lag om beskattning, lag som avses i 2 eller 3 § eller lag som avses i 11 kap., om lagen är viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Vad nu har sagts gäller dock icke, om Lagrådets hörande skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Föreslår regeringen att stifta lag i något av de ämnen som avses i första meningen och har Lagrådets yttrande inte inhämtats, skall regeringen för redovisa skälen härtill. Att Lagrådet icke har hörts över ett lagförslag utgör aldrig hinder mot lagens tillämpning. 1.hur förslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt, 2.hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra, 3.hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav, 4.om förslaget är så utformat att lagen kan antagas tillgodose 5. vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen. Närmare bestämmelser om Lagrådets sammansättning och tjänstgöring meddelas i lag. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser (SOU 2008:3) Remissyttranden över betänkandet har avgetts av följande instanser. ombudsmän, , Hovrätten över och , , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i län, Justitiekanslern, , , , , Säker- hetspolisen, , Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden, Kriminalvården, Datainspektionen, Försvarsmakten, Försva- rets radioanstalt, , , , , , , , , Statens personadressregister- nämnd, Kronofogdemyndigheterna, , Stats- kontoret, , Verket för förvaltningsutveckling, i , i , i , , Centrala studiestöds- nämnden, vid , vid , , och TV, Radio- och , , , , , kommun, Kommuner och Lands- ting, , , , Akademikers , Lands- organisation i , , , , , , , , Föreningen , Internationella Jurist- kommissionen, svenska avdelningen, , Bild- leverantörernas förening, , Tankesmedjan Yttrande har också inkommit från . Följande instanser har inbjudits att yttra sig men avstått. Riksrevisio- nen, , vid Lunds universi- tet, vid , , läns landsting, , för mänskliga rättigheter, Allmänhetens pressombudsman, , , Föreningen och Juridik, Barnens rätt i samhället, Rädda barnen, . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn Regeringen beslutar proposition 2009/10:80 En reformerad grundlag.