prop · GX034 · 2009-09-16 00:00:00 — Efter överenskommelse mellan arbetsgivare och arbetstagare får sparad semesterrätt tas ut i form av semesterersättning. Under semesterledighet skall arbetstagare ha semesterlön i den mån han har tjänat in sådan under intjänandeåret. Arbetstagare får avstå från rätt till semesterledighet som ej är förenad med semesterlön. Har beslut om förläggning av semesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om be- slutet. Underrättelsen skall lämnas senast före ledighetens början. När särskilda skäl före- ligger får den lämnas . Har beslut om förläggning av semesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren senast före ledighetens början. När särskilda skäl före- ligger får den lämnas . Om ej annat har avtalats, skall semesterledigheten förläggas så att arbetstagaren får en ledighetsperiod av minst . lag om ändring i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete Arbetstagare som för arbetsgiva- rens räkning utför radiologiskt arbete, vari arbetstagaren utsättes för joniserande strålning i sådan utsträckning att menlig inverkan därav kan befaras, har under vill- kor som föreskrives i denna lag rätt till längre semesterledighet än som följer av 4 § semesterlagen (1977:480) i dess lydelse före . För varje kalender- månad av intjänandeåret, under vilken arbetstagaren har utfört sådant arbete minst , skall semesterledigheten på- följande semesterår förlängas med fem tolftedels semesterdag. Upp- står vid beräkningen brutet dag- antal, skall det avrundas till när- mast högre hela tal. Med dag, under vilken utförts arbete, som avses i första stycket, jämställes 2) dag, under vilken arbets- tagaren haft ledighet som är semesterlönegrundande enligt 17 § semesterlagen, dock ej om arbete, som avses i första stycket, uppen- barligen icke kunnat beredas honom sådan dag och anledningen härtill varit annan än driftsuppe- håll för samtidig semester. För varje semesterdag som till- kommer enligt första stycket utgår semesterlön av arbetstagarens under intjänande- året förfallna lön i anställningen, beräknad enligt 16 § semester- lagen. Arbetstagare som för arbetsgiva- rens räkning utför radiologiskt arbete, vari arbetstagaren utsättes för joniserande strålning i sådan utsträckning att menlig inverkan därav kan befaras, har under vill- kor som föreskrives i denna lag rätt till längre semesterledighet än som följer av 4 § semesterlagen (1977:480). För varje kalender- månad av intjänandeåret, under vilken arbetstagaren har utfört sådant arbete minst , skall semesterledigheten på- följande semesterår förlängas med fem tolftedels semesterdag. Upp- står vid beräkningen brutet dag- antal, skall det avrundas till när- mast högre hela tal. Med dag, under vilken utförts arbete, som avses i första stycket, jämställes 2) dag, under vilken arbets- tagaren haft ledighet som är semesterlönegrundande enligt 17 § semesterlagen, dock ej om arbete, som avses i första stycket, uppen- barligen icke kunnat beredas honom sådan dag och anledningen härtill varit annan än driftsuppe- håll för samtidig semester. Semesterlön för de semester- dagar som tillkommer enligt första stycket beräknas enligt 16 16 b §§ semesterlagen. På begäran av domstol eller den, vars rätt beröres, åligger det Arbets- miljöverket att avgöra, huruvida visst arbete är sådant, som avses i denna lag. Är mål, som handlägges vid domstol, beroende av fråga, som i första stycket sägs, skall domstolen hänskjuta frågan till , när part sådant yrkar eller domstolen finner det nödigt; och må dom ej med- delas, förrän beslut kommit domstolen tillhanda. Om semester för arbetstagare som avses i denna lag gäller i övrigt vad i semesterlagen (1977:480) är stadgat. Verket för näringslivsutveckling, Jämställdhetsombudsmannen arbetsgivareorganisation (BAO) Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs i fråga om semesterlagen (1977:480)1 dels att 23 och 27 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 4 § ska utgå, dels att 1, 2, 322, 2426, 2831 och 33 §§ samt rubrikerna närmast före 9, 10, 18 och 31 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tolv nya paragrafer, 2 a, 3 a, 12 a, 12 b, 16 a, 16 b, 17 a, 17 b, 26 a, 29 a, 30 a och 30 b §§, samt närmast före 1, 2, 3, 3 a, 7, 8, 13, 14, 16 a, 16 b, 17, 20, 22, 26, 26 a, 30, 30 a och 30 b §§ nya rubriker av följande lydelse. Arbetstagare har rätt till semes- terförmåner enligt denna lag. Sådana förmåner är semester- ledighet, semesterlön och semes- terersättning. Arbetstagare har rätt till semes- terförmåner enligt denna lag. Semesterförmånerna utgörs av semesterledighet, semesterlön och semesterersättning. Särskilda bestämmelser om för- längd semesterledighet finns i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete. Överenskommelser mellan arbets- givare och arbetstagare Avtal är ogiltigt i den mån det innebär att arbetstagares rättig- heter enligt denna lag upphäves eller inskränkes. Detta gäller dock ej, om annat framgår av lagen. Avvikelse från 3, 9, 11, 16, 22, 23, 26, 29 och 30 §§ får göras med stöd av kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av organisation som är att anse som central arbetstagar- Ett avtal, som innebär att arbetstagares rättigheter enligt denna lag inskränks, är ogiltigt i den delen. Detta gäller dock inte, om något annat framgår av lagen. 1 Senaste lydelse av 27 § 1992:1329. organisation enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Arbetsgivare, som är bunden av sådant kollektivavtal, av kollektivavtal i fråga som avses i 5 § andra stycket eller av kol- lektivavtal om avvikelse från 12, 19, 20 eller 21 §, får i angivna hänseenden tillämpa avtalet även på arbetstagare som ej är medlem av den avtalsslutande arbets- tagarorganisationen, under förut- sättning att arbetstagaren syssel- sättes i arbete som avses med avtalet och ej omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal. Genom avtal får avvikelse göras från 5, 12, 12 b, 1921 och 30 a §§, i den utsträckning som framgår av bestämmelserna. Genom kollektivavtal, som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av en central arbets- tagarorganisation, får avvikelse göras från 3, 3 a, 9, 11 § andra stycket, 1616 b, 22, 26, 26 a, 29, 29 a och 30 §§. En arbetsgivare, som är bunden av ett kollektivavtal som omfattar frågor som avses i första och andra styckena, får i dessa frågor tillämpa avtalet även på en arbetstagare som inte är medlem av den avtalsslutande arbetstagar- organisationen, under förutsätt- ning att arbetstagaren sysselsätts i arbete som avses med avtalet och inte omfattas av något annat tillämpligt kollektivavtal. En arbetstagare har rätt till tjugo- varje semes- terår. Om anställningen påbörjas efter under semes- teråret, har arbetstagaren endast rätt till fem semesterdagar.Under semesterledighet ska arbetstagaren ha semesterlön, om sådan har tjänats in enligt 7 §. Med semesterår avses tiden till och med närmast före ett semesterår är anses ledighet enstaka semester- dagar och period av semesterdagar jämte i 9 § angivna arbetsfria dagar, vilken börjar och slutar med I ledigheten ingår enstaka semesterdagar eller en period av slutar med en semesterdag. som semesterdagar annat än i fall som avses i 9 § tredje stycket. 4 §2 Arbetstagare har rätt till tjugo- varje semes- terår utom i fall som avses i 5 och 27 §§. Under semesterledighet skall arbetstagare ha semesterlön i den mån han har tjänat in sådan under intjänandeåret. Arbetstagare får avstå från rätt till semesterledighet som ej är förenad med semesterlön. 2 Senaste lydelse 1992:1329. Under det semesterår då arbetstagare anställes har han rätt , om an- ställningen börjar efter . Anställes arbetstagare för arbete, som avses pågå högst och omfatta högst , och varar arbetet ej , saknar arbetstagaren rätt till semesterledighet. I fråga om arbetstagare som i annat fall anställes för begränsad tid får avtalas, att arbetstagaren ej skall ha rätt till semesterledighet. Vad nu sagts gäller ej, om anställ- ningsavtalet avser eller anställ- ningen varar än . Saknar arbetstagaren i fall som avses i detta stycke rätt till semesterledighet, äger han rätt till semesterersättning för anställ- ningstiden hos arbetsgivaren. Har arbetstagare rätt till semesterersättning enligt andra stycket, skall vederlag för arbete, som har avsetts pågå högst och omfatta högst , förutsättas inbegripa semesterersättning, om ej annat framgår av omständigheterna. Om förlängd semesterledighet finns bestämmelser i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radio- logiskt arbete. Om en anställning avses pågå och inte varar , får det avtalas att se- mesterledighet inte ska läggas ut. I sådant fall har arbetstagaren rätt till semesterersättning. Arbetstagare som byter anställ- ning har rätt till semesterledighet i den nya anställningen endast i den mån han icke redan har fått sådan ledighet. En arbetstagare som byter an- ställning har rätt till semester- ledighet i den nya anställningen endast om arbetstagaren inte redan har haft sådan ledighet i den tidigare anställningen. Om överföring av semesterför- måner till ny anställning hos 3 Senaste lydelse 2007:392. samma arbetsgivare finns be- stämmelser i 30 b §. Semesterdagar med semesterlön utgör så stort antal av semester- dagarna enligt 4 § som svarar mot den del av intjänandeåret, under vilken arbetstagaren har innehaft anställning hos arbetsgivaren. Arbetsdag då arbetstagaren har varit frånvarande utan lön in- räknas i anställningstiden endast om fråga har varit om semester- ledighet, ledighet på grund av permittering eller ledighet som enligt 17 § är semesterlöne- grundande. Vid beräkning enligt första stycket anges del av intjänande- året i antal dagar. Uppstår vid beräkning av antalet semester- dagar med semesterlön brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Av semesterdagar som utlägges under visst semesterår skall, om ej annat avtalas, dagar som är för- enade med semesterlön utgå först. Antalet semesterdagar med se- mesterlön bestäms enligt följande beräkning. De dagar när arbets- tagaren har varit anställd hos arbetsgivaren under intjänande- året (anställningstiden) subtra- heras då arbets- tagaren varit helt frånvarande från arbetet utan lön. Frånvaro som beror på semesterledighet, permittering eller ledighet som enligt 1717 b §§ är semester- lönegrundande, liksom arbetsfria dagar som infaller under sådana frånvaroperioder, ska dock räknas in i anställningstiden. Differensen divideras under intjänandeåret. Kvoten multiplice- ras med tjugofem. Om ett brutet tal då uppstår, avrundas detta till närmast högre hela tal. Arbetstagare är skyldig att på begäran lämna arbetsgivaren be- sked i vad mån han önskar få ut semesterledighet, som ej är för- enad med semesterlön, eller avstå från sådan ledighet. Besked be- höver ej lämnas innan arbetstaga- ren har fått veta, hur många se- mesterdagar utan lön han har eller kan beräknas få rätt till. Har semesterledighet utan lön En arbetstagare får avstå från rätt till semesterledighet som inte är förenad med semesterlön. En arbetstagare ska på begäran lämna arbetsgivaren besked om i vilken omfattning semesterdagar utan semesterlön ska läggas ut eller i vilken omfattning arbets- tagaren önskar avstå från sådan ledighet. Besked behöver inte lämnas innan arbetsgivaren har meddelat hur många semester- dagar utan lön arbetstagaren har eller kan beräknas få rätt till. Har semesterledighet utan lön lagts ut med anledning av arbets- lagts ut med anledning av arbets- stycket, får arbetstagaren ej senare senare avstå från ledigheten utom avstå från ledigheten utom i fall vid permittering enligt 13 §. som avses i 13 §. annat än i fall som avses i tredje Vid semesterledighet som om- En arbetstagare, som regelbun- det arbetar lördag eller söndag arbetstagare, som arbetar lördag eller båda , har vid eller söndag eller båda dessa dagar, rätt till ledighet mot- minst rätt till ledighet svarande tid av veckoslut dels av veckoslut, dels under semesterledigheten och dels och föranleder ej särskilda skäl dagar har arbetstagaren rätt till annat, har arbetstagaren rätt till som efter denna. om inte särskilda skäl talar emot fall som avses i detta stycke arbetstagaren ledighet av mot- Har i fall som avses i första som ej är lördag eller söndag, och infaller den under semester- veckodag, som inte är lördag eller ledigheten, räknas den som se- söndag, och som infaller under veckodagen som semesterdag. eller söndag, som annars skulle ha utgjort arbetsdag, och är fråga om kortare än och arbets- tagaren är ledig eller anges i andra stycket, räknas söndag, som annars skulle ha Arbetsfri dag skall då ej anses som dag som semesterdag. dag ska då inte anses som se- Med söndag jämställes helgdag samt påskafton, pingstafton, sommarafton, och nyårs- afton. När det gäller förläggningen av annan semesterledighet än sådan som avses i 12 §, ska arbetsgivaren samråda med arbetstagaren, om förhandling med arbetstagarens organisation inte har ägt rum.Mellan parter som träffar kol- lektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor bör det, om arbetstagarparten begär det, även träffas kollektivavtal om med- bestämmanderätt för arbetstagarna i frågor som rör förläggningen av semesterledighet. I fråga om en arbetstagare för vilken ett sådant avtal inte har träffats gäller bestämmelserna i andra och tredje styckena.Det som föreskrivs om arbets- givares förhandlingsskyldighet i 11 och 13 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ska tillämpas på motsvarande sätt när det gäller förläggning av sådan semesterledighet som avses i 12 §.Om arbetstagaren inte företräds av en förhandlingsberättigad organi- sation eller om en sådan organisa- tion inte önskar förhandla, ska arbetsgivaren samråda med arbetstagaren om ledighetens för- läggning. 10 § Mellan parter som träffar kol- lektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor bör, om arbetstagarparten begär det, även träffas kollektivavtal om med- bestämmanderätt för arbetstagarna i frågor som avser förläggningen av semesterledighet. I fråga om arbetstagare för vilken sådant avtal ej träffats, skall gälla vad som föreskrives i andra och tredje styckena. Angående förläggningen av se- mesterledighet som avses i 12 § skall vad som i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet föreskrives om arbetsgivares för- handlingsskyldighet beträffande viktigare förändring av arbets- tagares arbets- eller anställ- ningsförhållanden äga motsva- rande tillämpning. Om arbets- tagaren icke företrädes av för- handlingsberättigad organisation eller om sådan organisation ej önskar förhandla, skall arbetsgiva- ren samråda med arbetstagaren om ledighetens förläggning. Beträffande förläggningen av annan semesterledighet skall arbetsgivaren samråda med arbetstagaren, om förhandling med dennes organisation icke har ägt rum. Kan överenskommelse om för- läggning av semesterledighet ej uppnås, bestämmer arbetsgivaren om förläggningen i den mån ej annat har avtalats. Även utan stöd av avtal får en sådan semesterperiod förläggas till annan tid, när sär- skilda skäl föranleder det. Har beslut om förläggning av semesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om beslutet. Underrättelsen skall läm- nas senast före ledig- hetens början. När särskilda skäl föreligger får den lämnas senare, dock om möjligt minst en månad före ledighetens början. Om det inte går att komma överens om hur semesterledighet ska förläggas, bestämmer arbets- givaren om förläggningen, om inte något annat har avtalats. Har beslut om förläggning av semesterledigheten träffats på något annat sätt än genom över- enskommelse med arbetstagare eller dennes företrädare, ska arbetsgivaren underrätta arbets- tagaren om beslutet. Underrättel- sen ska lämnas senast före ledighetens början. Om det finns särskilda skäl får den lämnas senare, dock om möjligt minst en månad före ledighetens början. 12 § Om ej annat har avtalats, skall semesterledigheten förläggas så, att arbetstagaren får en ledighets- period av minst under juniaugusti. Även utan stöd av avtal får sådan semesterperiod förläggas till annan tid, när sär- skilda skäl föranleder det. Beslutar arbetsgivare om per- Beslutar en arbetsgivare om per- mittering som arbetstagare ej hade mittering som arbetstagaren inte hade anledning räkna med då han läm- anledning att räkna med när besked enligt 8 §, lämnades enligt 8 §, har arbetstagaren arbetstagaren rätt att avstå från rätt att avstå från utlagd semester- utlagd semesterledighet, som ej är ledighet utan semesterlön, om ledig- förenad med semesterlön, i den heten sammanfaller med permitte- mån ledigheten sammanfaller med dock endast om han underrättar först senare kännedom om permitte- ringen, får arbetstagaren avstå från kännedom om permitteringen, har ledigheten om han eller hon utan han rätt att avstå från ledigheten genom att utan dröjsmål under- upphör ledigheten vid utgången av den dag då arbetsgivaren underrättades. ledigheten med utgången av den dag då arbetsgivaren underrätta- Semesterledighet i samband med uppsägning och sjukdom m.m. läggas till uppsägningstid. läggas till uppsägningstid. tiden helt eller delvis infalla under tiden helt eller delvis infalla under redan utlagd semesterledighet och redan utlagd semesterledighet och beror uppsägningen på förhållande beror uppsägningen på förhållan- som ej hänför sig till arbetstagaren den som inte hänför sig till hetens förläggning i samma mån upphävas, om arbetstagaren begär samma mån upphävas, om arbets- tagaren begär det. Första och andra styckena gäller Första och andra styckena gäller ej i den mån uppsägningstiden inte om uppsägningstiden över- Om det under semesterledighe- ten dag då arbetstagaren är oför- ten infaller en eller då mögen till arbete på grund av sjukdom eller dag som är semes- på grund av sjukdom eller arbets- skada, eller en eller första stycket 27 skall, om som i övrigt är semesterlöne- arbetstagaren utan dröjsmål begär grundande enligt 1717 b §§ ska, det, sådan dag ej räknas som se- begär det, sådan dag inte räknas Semesterdagar som återstår på I sådant fall ska grund av att första stycket har tillämpats skall utgå i ett samman- förläggas i ett sammanhang, om hang, om arbetstagaren ej medger arbetstagaren inte medger annat. Semesterlön för en arbetstagare som har lön bestämd 16 a §, om inte annat framgår av andra stycket eller om arbets- givaren väljer att beräkna se- Vid beräkning av lönen under mesterlönen enligt 16 b §. intjänandeåret skall i lönesumman 16 b § för en arbetstagare som har ej inräknas annan semesterlön än 1. lön som inte är bestämd per sådan som avses i 22 § eller per- vecka eller månad, 2. lön som regelbundet består av driftsuppehåll för samtidig se- en fast och en rörlig del och den I lönesumman skall ej heller inräknas ersättning som har till av den sam- utgått för dag, då arbetstagaren manlagda lönen under semester- helt eller delvis har haft sådan ledighet från arbetet som är se- enligt 17 §. har varierat under intjänandeåret, För varje sådan dag skall arbets- inkomsten i stället ökas med ett mellan intjänandeåret och se- rens genomsnittliga dagsinkomst i 5. varit frånvarande tjänandeåret av skäl som inte är då ej haft någon inkomst i anställ- 17 b §§, om inte frånvaron pågått ningen, skall semesterlönen be- i samma omfattning under hela räknas med hänsyn till den in- komst som det kan antagas att han pågår i sådan omfattning vid se- 4Senaste lydelse 1994:2079. 5Senaste lydelse 1992:1329. hade arbetat för arbets- givarens räkning. semesterlön finns i 24 och 25 §§. regeln är den vid semestertillfället aktuella vecko- eller månadslönen, procent av veckolönen och för arbetstagaren fasta lönetillägg ska ökas med dessa tillägg före beräk- ningen av semestertillägget. Har arbetstagaren även rörliga förfallna rörliga lön under se- Semesterlönen enligt procent- regeln utgör av arbetstagarens förfallna lön i anställningen under intjänande- året. I lönesumman ska inte följande inräknas: 2.ersättning för dag då arbets- tagaren helt eller delvis har haft semesterlönegrundande frånvaro enligt 1717 b §§, eller 3.permitteringslön med anled- ning av driftsuppehåll för samtidig semester. För varje sådan frånvarodag som anges i andra stycket 2 ökas i stället lönesumman med ett belopp tagaren skulle ha haft om arbete i stället utförts i normal omfattning för arbetsgivarens räkning. normal omfattning avses arbets- tagarens ordinarie arbetstidsmått. Går beloppet inte att fastställa ska det uppskattas till den inkomst som kan antas skulle ha betalats om Frånvaro från arbetet är se- Frånvaro från arbetet är se- mesterlönegrundande, när fråga är gäller ledighet på grund av sjuk- 1. ledighet på grund av sjukdom, dom, om frånvaron under in- i den mån frånvaron under in- tjänandeåret icke överstiger 180 dagar, eller om frånvaron beror på dagar eller om frånvaron beror på period inräknas även dagar när 2. ledighet enligt föräldraledig- arbetstagaren inte skulle ha utfört hetslagen (1995:584) dels under tid för vilken havandeskaps- Frånvaron upphör att vara se- penning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän för- tagaren varit helt eller delvis från- säkring, dels under tid för vilken varande från arbetet under ett helt föräldrapenning utges i anledning intjänandeår, utan längre avbrott i av barns födelse eller adoption frånvaron än i en enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma lag, i den mån frånvaron för varje barn eller vid flerbarnsbörd sam- manlagt inte överstiger eller för ensamstående förälder , dels under tid för vil- ken tillfällig föräldrapenning utges enligt 4 kap. 10, 10 a, 10 b i den mån frånvaron under intjänande- året inte överstiger eller för ensamstående förälder , 11 och 11 a §§ samma lag, 3. ledighet på grund av risk för 6 Senaste lydelse 2007:392. överförande av smitta, om arbets- tagaren är berättigad till ersätt- ning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare, i den mån frånvaron under intjänande- året icke överstiger , 4.ledighet för utbildning, som inte ger rätt till semesterlön enligt någon annan lag, om arbets- tagaren får ersättning till del- tagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) eller om utbildningen till väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhet sammanhängande frågor, i den mån frånvaron under intjänandeåret inte överstiger , 5.ledighet på grund av grund- utbildning om eller repetitionsutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, om frånvaron under intjänande- året inte överstiger , 6.ledighet enligt lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invand- rare, eller 7.ledighet enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, i den mån frånvaron under intjänande- året inte överstiger . Har arbetstagare av anledning som anges i första stycket 1 varit frånvarande från arbetet utan längre avbrott i frånvaron än i en följd under två hela intjänandeår, grundar där- efter infallande dag av frånvaro- perioden inte rätt till semesterlön. I frånvaroperiod som avses i första stycket inräknas även dagar då arbetstagaren icke skulle ha utfört arbete. Frånvaro från arbetet är se- mesterlönegrundande när det gäller ledighet enligt föräldra- ledighetslagen (1995:584) i fråga 1.ledighet enligt 8 § första stycket nämnda lag, om frånvaron under intjänandeåret inte över- stiger , eller för ensam- stående förälder , 2.tid för vilken havandeskaps- penning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän för- säkring, eller