prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — 7.2.4.5Regler om avdrag för slutliga förluster i utländska dotterföretag Regeringens bedömning: Det bör införas särskilda regler för svenska moderföretag att i vissa begränsade fall få göra avdrag för en slutlig förlust hos ett utländskt dotterföretag som hör hemma inom Europeiska ekonomiska samar- betsområdet (EES). Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Svenska företag som ingår i en koncern kan lämna koncernbidrag till varandra. Det innebär att givaren får göra avdrag för ett bidrag till mottagaren, som ska ta upp bidraget till beskattning. Detta system kan användas för resultatutjämning mellan företag inom en koncern. Regeringsrätten har i domar (RÅ 2009 ref. 13, m.fl.) funnit att avdrag för koncernbidrag, på grund av EG- rätten, i vissa begränsade fall måste tillåtas även för bidrag till utländska dotterföretag inom EES, när dessa har slutliga förluster. På grund av Regeringsrättens avgöranden bör det införas särskilda regler som möjliggör avdrag för sådana förluster. Ett förslag till sådana regler kommer att utarbetas och remissbehandlas . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.4.6Förfarande för prissättningsbesked vid internationella transaktioner Regeringens bedömning: Det bör införas ett sär- skilt förfarande för prissättningsbesked vid inter- nationella transaktioner. Det kommande för- slaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Ett särskilt förfarande bör införas genom vilket kan lämna besked om framtida prissättning av internationella transaktioner mellan parter som är i ekonomisk intressegemenskap. Ett prissätt- ningsbesked bör bara kunna lämnas om det föreligger en bakomliggande ömsesidig överens- kommelse med en annan stat med stöd av ett skatteavtal. Regeringen har beslutat att överlämna en lagrådsremiss till Lagrådet. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.4.7Anstånd med inbetalning av skatt i samband med uttagsbeskattning, m.m. Regeringens bedömning: Reglerna om uttags- beskattning när förlorar beskatt- ningsrätten till en näringsverksamhet på grund av ett skatteavtal med en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) bör ändras så att den skattskyldige får möjlighet att ansöka om anstånd med betalningen av skatten på grund av uttaget. Vidare bör reglerna om återföring av avsättningar till periodi- seringsfonder, ersättningsfond och expansions- fond ändras så att omedelbar återföring inte ska ske när näringsverksamheten inte längre ska beskattas i på grund av ett skatteavtal med en stat inom EES. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Uttags- beskattning innebär att beskattning sker som om en tillgång avyttrats mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. Enligt nu gällande regler ska uttagsbeskattning ske om skatt- skyldigheten i för en näringsverksamhet upphör på grund av ett skatteavtal. De situa- tioner som avses är om ett svenskt företag byter hemvist och därigenom förlorar beskatt- ningsrätten till företagets utländska näringsverk- samhet, att ett skatteavtal ändras så att inte längre får beskatta näringsverksamhet i det landet eller om en tillgång flyttas från en del av en näringsverksamhet till en annan del och får beskatta den första delen men inte den andra. Regeringsrätten har i en dom (RÅ 2008 ref. 30) slagit fast att uttagsbe- skattning och återföring av avsättningar till periodiseringsfond när ett företag byter hemvist från till strider mot gemen- skapsrätten. Vidare har Europeiska gemen- skapernas kommission i ett motiverat yttrande [KOM:s ref SG-Greffe (2008)D/205673, ärendenummer /2372] uppmärksammat att reglerna om uttagsbeskattning när för- lorar beskattningsrätten på grund av ett skatte- avtal kan strida mot EG-rätten. Med anledning av regeringsrättens dom har upprättat en promemoria (dnr Fi2009/3274) med förslag till regler om anstånd med inbetalning av skatt i samband med uttagsbeskattning när förlorar beskatt- ningsrätten till en näringsverksamhet på grund av ett skatteavtal. I promemorian föreslås också att återföring av avsättningar till periodiserings- fonder, ersättningsfond och expansionsfond inte ska ske i dessa situationer utan enligt övriga regler om återföring. Förslagen gäller endast när skatteavtalet i fråga ingåtts med en stat inom EES. Promemorian har remiss- behandlats. Regeringen avser att åter- komma med förslag till . Det kom- mande förslaget bör träda i kraft . 7.2.5Skatter på konsumtion m.m. energi- och miljöskatter 7.2.5.1Effektivare skatter på klimat- och energiområdet Regeringens bedömning: Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är av central betydelse för att mål på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Styrmedel ska utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och med hänsyn till medborgarnas förutsättningar. Skattesystemet på klimat- och energiområdet bör förändras så att det blir mer träffsäkert och ändamålsenligt. Skälen för regeringens bedömning: och andra länder står inför stora utmaningar inom klimat- och energiområdet, inte minst med anledning av den globala uppvärmningen. Dessa utmaningar måste tacklas gemensamt, effektivt och utan dröjsmål. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är av central betydelse för att mål på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Olika ekonomiska styrmedel ger olika incitament och för att de ska vara effektiva måste de samordnas. En viktig utgångspunkt för miljöpolitiska styr- medel är att de, i möjligaste mån, ska utformas så att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan. Regeringen bedriver därför, som aviserats i budgetpropositionerna , ett arbete med syfte att föreslå vissa ändringar av främst miljöskatterna så att effektiviteten av den förda miljö- och energipolitiken förbättras. Detta arbete är angeläget och inriktas på att åstadkomma en förbättrad samordning mellan de olika ekonomiska styrmedlen på området. Mot bakgrund av det genomförda analysarbetet inom aviserar regeringen i denna budgetproposition vissa strukturella förändringar av skattesystemet på klimat- och energiområdet. Förändringarna gör skattesystemet mer träffsäkert och ändamåls- enligt. Med utgångspunkt i den förändrade skattestrukturen aviseras skatteförslag som bedöms minska utsläppen av växthusgaser samt bidra till att målen för andel förnybar energi och effektiviserare energianvändning kan uppnås. Huvuddelen av de nu aviserade förslagen har också presenterats av regeringen klimatproposition (prop. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat). Det är angeläget att förändringar av beskatt- ningen sker varsamt och stegvis. Härigenom säkerställs att övergångseffekter blir rimliga för berörda hushåll och företag. Det rådande konjunkturläget gör också att ändringar av koldioxid- och energiskatterna huvudsakligen bör genomföras först . Flertalet av de skatteåtgärder som regeringen aviserar i denna proposition bör därför inte börja tillämpas . Det är viktigt att ge aktörerna långsiktiga förutsättningar för planering av sin verksamhet . Regeringen redo- visar därför också åtgärder som ska träda i kraft respektive 2015. Regeringen har energipolitiska proposition (prop. 2008/09:163 En samman- hållen klimat- och energipolitik Energi), aviserat att ett femårigt program för effektivare energianvändning finansieras inom ramen för energibeskattningen. Programmet tillförs , utöver dagens politik. Finansiering sker genom i denna proposition aviserade ändringar av koldioxid- och energi- skatterna. Förslag till lagstiftning i ovanstående frågor har presenterats i två departementspromemorior, som har remissbehandlats. Remissinstansernas yttranden finns tillgängliga i Finansdeparte- mentet (Ds 2009:24 Effektivare skatter på klimat- och energiområdet, dnr Fi2009/4940 respektive en promemoria om skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper, dnr Fi2009/4833). I Ds 2009:24 utvecklas de teoretiska ut- gångspunkter och allmänna principer som bör gälla för samordnade och effektiva ekonomiska styrmedel på klimat- och energiområdet. För att minskningar av koldioxidutsläppen ska nås på ett kostnadseffektivt sätt är det i ett första skede angeläget att begränsa de nedsättningar från den generella koldioxidskattenivån som finns . Detta skulle medföra ytterligare reduktion av koldioxidutsläpp inom sektorer eller områden med låga marginalkostnader. Inriktningen bör vara att nedsättningarna slopas på lång sikt, dock med beaktande av det koldioxidläckage som kan motivera avsteg från en enhetlig koldioxidskatt. Koldioxidläckage uppstår när utsläppen flyttar till länder som inte är bundna av utsläpps- reduktioner genom internationella åtaganden. Energiskatten har historiskt sett varit fiskal men det är önskvärt att energiskatten får en i allt högre grad resursstyrande karaktär för att målen för andel förnybar energi och för effektivare energianvändning till 2020 ska nås till lägsta möjliga kostnad. För transporter är en styrning mot lägre koldioxidutsläpp via koldioxidskatt i allmänhet att föredra framför en styrning via till exempel fordonsskatten. Skatteuttaget bör bero i högre utsträckning på drivmedelsförbrukningen och i lägre utsträckning på fordonsskatten. Ds 2009:24 har remissbehandlats och rege- ringen har tagit del av remissinstansernas synpunkter. Regeringen avser att återkomma till dessa i samband med förslag i de aktuella frågorna. Regeringen redovisar i avsnitten 7.2.5.2 7.2.5.15 och 7.2.5.177.2.5.23 sina bedömningar i de frågor som behandlats i ovanstående departe- mentspromemorior. Regeringen avser att återkomma med förslag till . 7.2.5.2 Höjning av koldioxidskatten Regeringens bedömning: Den generella koldioxid- skatten bör höjas med per kg koldioxid för att finansiera slopandet av den s.k. avfalls- förbränningsskatten. Efter höjningen med per kg koldioxid och den årliga justeringen enligt konsumentprisindex uppgår den generella kol- dioxidskatten till per kg koldioxid 2010. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har klimatproposition aviserat att den s.k. avfallsförbränningsskatten bör slopas (se prop. 2008/09:162 s. 75 f.). Det skatte- bortfall som slopandet innebär bör finansieras genom en höjning av den generella koldioxid- skatten med per kg koldioxid. Med höjningen säkerställs mer än väl att ambitionen i den svenska klimatpolitiken inte sänks som en följd av att avfallsförbränningsskatten slopas. Höjningen av koldioxidskatten ingår även som en del i finansieringen av det program för energieffektivisering som regeringen redogjorde för energipolitiska proposition (se prop. 2008/09:163 s. 80 f.). Höjningen bör därför träda i kraft , även om avfallsförbränningsskatten avses slopas först . Slopandet av avfalls- förbränningsskatten behandlas vidare i avsnitt 7.2.5.17. medför den årliga justeringen av skattesatserna enligt konsumentprisindex att koldioxid- och energiskattesatserna sänks, i förhållande till de skattenivåer som gäller . Justeringen innebär att koldioxidskatten sänks per kg koldioxid. I och med höjningen av den generella koldioxidskatten med per kg koldioxid blir koldioxidskatten ca per kg koldioxid 2010. Uttryckt i volym- respektive viktenhet kommer således de nya koldioxidskattesatserna för de olika bränslena 2010, efter justering för förändring av konsumentprisindex, vara i paritet med nivåer. Indexomräkningen av koldioxid- och energiskattesatserna behandlas vidare i avsnitt 7.2.5.15. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.5.3Höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen m.m. inom vissa sektorer Regeringens bedömning: Koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks- verksamheterna bör höjas från dagens till av den generella koldioxidskattenivån 2015. Ett första steg, till , tas 2011. Motsvarande höjningar bör även göras för dieselolja som förbrukas i viss gruvindustriell verksamhet. De kommande förslagen bör träda i kraft respektive . Skälen för regeringens bedömning: Nästan all energiintensiv industri omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Energikost- nadernas andel av de totala kostnaderna för företag utanför handelssystemet är generellt låga, med undantag för framför allt växthusnäringen. Det innebär att en högre koldioxidskatt än kan tas ut utanför handelssystemet, utan att det i någon större utsträckning medför att utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser flyttar till andra länder på ett sådant sätt att de globala utsläppen inte minskar. För bränslen som förbrukas för uppvärmning och drift av stationära motorer vid tillverknings- processen i industriell verksamhet (fortsätt- ningsvis industrin) utanför handelssystemet samt i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks- verksamheterna tas ingen energiskatt ut och en lägre koldioxidskatt än den generella nivån tillämpas. Denna lägre skattenivå uppgår till av den generella koldioxid- skattenivån, som utgör per kg koldioxid. Detta innebär en skattebelastning om per kg koldioxid för bränsleförbrukning i de aktuella sektorerna. Samma skatt, dvs. ingen energiskatt och koldioxidskatt, tas ut för dieselolja som förbrukas vid tillverknings- processen i gruvindustriell verksamhet för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar. I den mån värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar förekommer utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, beskattas bränsle som används för detta ändamål på samma sätt. I syfte att skapa ökade incitament för företag inom dessa sektorer att på ett kostnadseffektivt sätt vidta åtgärder som minskar växthusgas- utsläppen, bör den nuvarande koldioxid- skattenivån höjas. Som ett första steg bör en höjning från av den generella koldioxidskattenivån genomföras . Därefter bör en höjning till ske . Koldioxidskatten kommer efter dessa båda höjningar att för de aktuella förbrukarkategorierna motsvara per kg koldioxid skattesatser (av skattenivån på per kg koldioxid). Vid en generell koldioxidskattehöjning blir skatte- kostnaden i stället av den högre generella koldioxidskattenivån. Även i fort- sättningen bör beskattningen av dieselolja som används i vissa fordon inom gruvindustriell verksamhet följa den skattenivå som gäller för förbrukning av uppvärmningsbränslen inom industrin utanför handelssystemet. Genom åtgärderna bedöms användningen av fossila bränslen och därigenom utsläppen av koldioxid från de berörda verksamheterna minska. förstärks principen om att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan. Regeringen avser att återkomma med förslag till . De kommande förslagen bör träda i kraft respektive . 7.2.5.4Ändrad definition av begreppet kraftvärmeproduktion Regeringens bedömning: Gränsen för att medge koldioxid- och energiskattelättnader för bränslen som förbrukas för framställning av värme i kraftvärmeproduktion bör sättas vid en elverk- ningsgrad om . Den successivt ökande koldioxidskattelättnaden, för kraftvärmeproduktion med en elverkningsgrad om och , bör därmed slopas. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Mot bak- grund av att avfallsförbränningsskatten (kol- dioxid- och energiskatt på fossilt kol i visst hushållsavfall) bör slopas bedömer regeringen att det inte längre finns anledning att ha kvar dagens regler om en koldioxidskatt som successivt minskar med ökad elverkningsgrad för kraft- värmeproduktion i anläggningar som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Tillämpningsområdet för dessa regler är i allt väsentligt avfallsförbrännings- anläggningar. Ändringen medför att samma beskattning kommer att gälla för all värme som framställs vid kraftvärmeproduktion, i den mån sådan före- kommer utanför handelssystemet. I syfte att åstadkomma en styrning mot högeffektiv kraftvärme bör gränsen för när dessa skatte- lättnader ges sättas vid en elverkningsgrad vid kraftvärmeproduktion om . Denna elverkningsgrad bör också vara avgörande för om skattelättnader ges för bränslen som förbrukas i en kraftvärmeanläggning som omfattas av handelssystemet. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.5.5Nedsättning av koldioxidskatten för energiintensiva företag (0,8- procentsregeln) Regeringens bedömning: Begränsningsnivån i den s.k. 0,8-procentsregeln, som omfattar energi- intensiva industriföretag samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheter, bör fasas ut i två steg. Det första steget bör tas 2011 genom att begränsningsnivån höjs från av de framställda produkternas försäljningsvärde. Därefter bör regeln slopas helt 2015. De kommande förslagen bör träda i kraft respektive . Skälen för regeringens bedömning: Utöver den generellt lägre skattenivån, som gäller för uppvärmningsbränslen som förbrukas av energiintensiva industriföretag utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, kan dessa företag ges ytterligare nedsättning av kol- dioxidskatten genom den s.k. 0,8-procents- regeln. Reglerna gäller även jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheter. Det är angeläget att även företag som omfattas av 0,8-procentsregeln ges ekonomiska incitament att på ett kostnadseffektivt sätt vidta åtgärder som minskar växthusgasutsläppen. Omställningen från fossila till förnybara bränslen bör påskyndas, men på ett varsamt sätt. Ett slopande av 0,8-procentsregeln bör därför ske stegvis. I ett första steg bör begräns- ningsnivån höjas från av de framställda produkternas försäljningsvärde . Regeln bör därefter slopas . Genom åtgärden bedöms utsläppen av koldioxid från de berörda verksamheterna minska. förenklas regelverket och principen om att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan förstärks. Regeringen avser att återkomma med förslag till . De kommande förslagen bör träda i kraft respektive . 7.2.5.6Sänkt återbetalning av koldioxidskatt för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner Regeringens bedömning: Nuvarande återbetalning av koldioxidskatten för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner med per liter bör sänkas till per liter 2011, per liter 2013 och per liter 2015. De kommande förslagen bör träda i kraft , respektive . Skälen för regeringens bedömning: sker en återbetalning av koldioxidskatten för dieselolja som förbrukas i jordbruks- och skogsbruksmaskiner. Denna skattelättnad motsvarar med skatte- satser per liter dieselolja. I syfte att minska bränsleförbrukningen, och i synnerhet användningen av fossila bränslen, bör den aktuella återbetalningen av koldioxidskatten successivt minska. Det första steget bör tas 2011 då återbetalningen bör uppgå till per liter. Därefter bör återbetalningen sänkas till per liter 2013 för att 2015 begränsas till per liter. ges jordbrukets och skogsbrukets företag ett ökat incitament att genomföra olika åtgärder som påskyndar omställningen till minskade växthusgasutsläpp. Regeringen avser att återkomma med förslag till . De kommande förslagen bör träda i kraft , respektive . 7.2.5.7Samordningen mellan ekonomiska styrmedel för anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter Regeringens bedömning: Koldioxidskatten bör slopas för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar inom handelssystemet bör sänkas till av den generella koldioxidskattenivån. De kommande förslagen bör träda i kraft . Nuvarande nivå om koldioxidskatt för övriga värmeanläggningar inom handelssystemet bör inte ändras. Skälen för regeringens bedömning: Utsläpp av växthusgaser från anläggningar inom EU:s system för handel med utsläppsrätter regleras på EU-nivå genom handelssystemet och bör därför i princip inte vara föremål för ytterligare nationella styrmedel avseende koldioxidutsläpp, som t.ex. en koldioxidskatt. En koldioxidskatt minskar inte de totala koldioxidutsläppen inom handelssystemet, utan påverkar endast var inom systemet som utsläppen sker. Koldioxidbeskattningen av bränslen inom handelssystemet har i ett första steg sänkts (se prop. 2007/08:21, bet. 2007/08:SkU27, rskr. 2007/08:238). Regeringen har i budgetpropositionen (se prop. 2007/08:1, finansplan m.m., avsnitt 5.6.3, s. 121 f.) aviserat att ett andra steg av skattesänkningar för anläggningar inom handels- systemet bör genomföras . Detta andra steg skulle innebära att koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i industri- och kraftvärmeanläggningar som omfattas av handelssystemet skulle tas ut med belopp som motsvarar av koldioxidskattenivå, varigenom EU:s minimi- skattenivåer skulle iakttas. Även övriga värme- anläggningar inom handelssystemet skulle ges en motsvarande ökning av nedsättningen, uttryckt i procentenheter. Detta skulle med skatteregler innebära att koldioxidskattebe- lastningen för dessa anläggningar skulle motsvara av koldioxid- skattenivå. I rådande ekonomiska läge bör dock ändringar av koldioxidskatten och energiskatten genom- föras först . Det tidigare aviserade andra steget av skattesänkningarna bör därför inte genomföras 2010. Medlen från denna åtgärd ingår som en del i finansieringen av det program för energieffektivisering som regeringen har redogjort för energipolitiska proposition (se prop. 2008/09:162 s. 80 f.). I denna budgetproposition aviserar regeringen strukturella skatteförändringar av energiskatten för uppvärmningsbränslen (se avsnitt 7.2.5.12). I samband med dessa ändringar bör anpassningar av skatteuttaget för bränslen inom handelssystemet ske till den nya skatte- strukturen. Koldioxidskatten bör då helt slopas för bränslen som förbrukas i industrianlägg- ningar inom handelssystemet. EU:s minimi- skattenivåer iakttas genom den införda energiskatten på bränslen. De ändringar som genomförs medför i stort sett samma beloppsmässiga ändringar i skatteuttaget för de aktuella industriföretagen, som tidigare aviserade ändringar skulle ha inneburit 2010. Vid beskattning av fossila bränslen för värmeproduktion i såväl kraftvärmeanläggningar som andra värmeanläggningar inom handels- systemet bör skattebelastningen ligga kvar på nuvarande nivå. En sänkt skatt riskerar att leda till att användningen av fossila bränslen ökar och till att det blir svårare för att uppfylla sitt mål för andel förnybar energi till 2020. Kol- dioxidskatten bör därför inte slopas, utan sättas ned från av den generella nivån. Denna nivå och införandet av en energiskatt innebär att det samlade skatteuttaget på eldningsolja i kraftvärmeanläggningar blir i princip detsamma 2011 som . De skäl som anförts för att behålla nuvarande skattenivå för kraftvärmeanläggningar är i minst lika hög grad gällande för övriga värmeanlägg- ningar inom handelssystemet. Koldioxidskatte- nivån för förbrukning i dessa anläggningar bör därför även vara av den generella nivån. Liksom bör energiskatten för dessa anläggningar tas ut på samma nivå som gäller för övrig förbrukning inom hushålls- och servicesektorerna. Denna nivå kommer att uppgå till per kWh skattenivå. Regeringen avser att återkomma med förslag till . De kommande förslagen bör träda i kraft . 7.2.5.8Koldioxidskatt på naturgas och gasol vid drivmedelsanvändning Regeringens bedömning: Koldioxidskatten på naturgas och gasol vid drivmedelsanvändning bör 2015 höjas till den generella koldioxid- skattenivån, som motsvarar per kg koldioxid. Höjningarna bör ske stegvis, genom höjningar till belopp som, i stället för dagens för naturgas och för gasol, motsvarar 2013, allt uttryckt i andel av den generella koldioxid- skattenivån. De kommande förslagen bör träda i kraft , samt . Skälen för regeringens bedömning: Naturgas och gasol som används för uppvärmning och drift av stationära motorer beskattas med den generella koldioxidskattesatsen, som skattenivå motsvarar per kg koldioxid.