prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — föreslås att de tre programföretagen tilldelas sammanlagt 6 från rundradiokontot. Detta innebär att medelstilldelningen har räknats upp i förhållande till 2009 samt att SR får en särskild tilldelning om i enlighet med regeringens förslag i propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195). I nämnda proposition har regeringen föreslagit att den nuvarande fördelningsnyckeln, till SVT, till SR och till UR, utöver den särskilda tilldelningen till SR ska användas även under den kommande tillståndsperioden. Regeringen föreslår därför att de samlade medlen , utöver den särskilda tilldelningen till SR, fördelas Som framgår nedan avser regeringen att efter bemyndigande, utöver medlen från rundradiokontot, tilldela SVT och UR medel från distributionskontot för finansiering av kostnader för tv-distribution. Medel från rundradiokontot används för att delfinansiera granskningsverksamheten vid och TV. Detta sker genom att en bestämd summa från rundradiokontot redovisas mot inkomsttitel. Regeringens förslag till medelstilldelning till lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 8:5 och TV. Nämndens totala anslag föreslås uppgå till . Regeringen föreslår att ska anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om lån i i syfte att täcka underskott på distributionskontot upp till ett belopp av 1 . Till distributionskontot överförs från rundradiokontot. Regeringen bemyndigas att i samband med beslut om anslagsvillkor tilldela och medel för distributionskostnader från distributionskontot. Tilldelningen sker med beaktande av att skulden på distributionskontot ska vara återbetald 2013. Skälen för regeringens förslag: beslutade att införa ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för tvdistribution (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden var att distributionskostnaderna för televisionen i allmänhetens tjänst skulle bli höga på grund av att distributionen förväntades ske parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distributionskontot förs medel från rundradiokontot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s tidigare analoga distribution. Från distributionskontot har det förts medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för tv-distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande underskottet på distributionskontot som har uppkommit under uppbyggnadsskedet har täckts genom lån i . Återbetalningen av skulden inleddes då övergången från analog till digital tv var helt genomförd. Betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot ska fortsätta till dess att underskottet är återbetalt. Enligt den plan som tidigare redovisats ska detta ske . Tabell 13:12 Distributionskontots utveckling 20062008 samt prognos 1 För beräkning av räntekostnaden har räntesatsen använts. Tabell 13:12 redovisar distributionskontots utveckling samt en prognos för utvecklingen . Utfallet ligger väl i linje med den bedömning av kontots utveckling som gjordes i samband med att kontot inrättades. Resultatet uppgick vid utgången av 2008 till minus . Regeringen föreslår att förs från rundradiokontot till distributionskontot . När det gäller medel från distributionskontot till SVT och UR har beslutat om tilldelningen, men gavs regeringen ett bemyndigande att fatta beslut i samband med anslagsvillkoren till företagen. Anledningen var att en upphandlingsprocess pågick gällande distributionstjänster i marknätet. Upphandlingen är nu avslutad och avtal har ingåtts, men det finns fortfarande osäkerhetsfaktorer när det gäller tillämpningen av avtalet. Därför föreslås att även bemyndigar regeringen att i samband med beslut om anslagsvillkor tilldela SVT och UR medel för distributionskostnader från distributionskontot. Tilldelningen ska ske med beaktande av att skulden på distributionskontot ska vara återbetald 2013 enligt den plan som tidigare redovisats. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för att finansiera underskottet på distributionskontot . Eftersom beslut om tilldelning av medel från distributionskontot till SVT och UR föreslås fattas av regeringen efter bemyndigande, enligt vad som beskrivits ovan, innehåller tabell 13:12 inte 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen bedömer emellertid att det föreslagna beloppet om 1 ger ett låneutrymme som täcker en eventuellt högre räntenivå än , vilket är den räntesats som används vid bedömningar av utvecklingen på kontot. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Arbetet med ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla de beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ambitionen i arbetet med ungdomspolitiken är att ge en helhetsbild av ungdomars levnadsvillkor och samordna regeringens verksamhet inom berörda verksamhetsområden. Arbetet med ungdomspolitiken förutsätter insatser på såväl nationell, regional som lokal nivå. Till området hör myndigheten . Tabell 14:1 Utgiftsutveckling inom Ungdomspolitik, utgiftsområde 17 12:2 Bidrag till nationell och internationell 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 beslutade (prop. 2007/08:1, utg.omr. 17, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58) om nya övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken, vilka har gällt . De övergripande målen som beslutats för ungdomspolitiken är att -alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd, och att -alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. I samband med beslutet om målen beslutade att analys, samordning och redovisning för att uppnå de övergripande målen ska ske inom följande fem huvudområden: 5.Kultur och fritid. Den främsta målgruppen för regeringens arbete på ungdomsområdet är ungdomar mellan . gäller att de åldersgrupper som är intressanta att utgå ifrån varierar mellan olika huvudområden. Utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor följs upp genom ett antal indikatorer, vilka tillsammans belyser utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor. fick 15 myndigheter i uppdrag att följa upp utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor utifrån ett antal indikatorer som har identifierats i samarbete med . ställer samman de olika myndigheternas uppföljning av indikatorer för utvecklingen av ungdomars villkor. Den senaste uppföljningen Ung 2009 En beskrivning av ungdomars villkor (Ungdomssty- relsens skrifter 2009:6) som redovisades visar att ungdomars levnadsförhållanden utvecklats väl bl.a. vad gäller andelen ungdomar som når de nationellt uppsatta målen i årskurs 9 samt att fler företag startas av unga och att fler ungdomar upplever att det finns möjligheter att föra fram idéer till kommunala beslutsfattare. Negativa tendenser i utvecklingen av ungdomars levnadsförhållanden är att arbetslösheten bland ungdomar har ökat kraftigt, andelen ungdomar med låg ekonomisk standard har ökat och fler ansökningar om betalningsföreläggande gäller ungdomar. Vidare har ungdomars engagemang i föreningslivet minskat liksom ungdomars eget kulturutövande. genomför även, på regeringens uppdrag, attityd- och värderings-studier bland ungdomar i syfte att komplettera beskrivningen av ungdomars levnadsvillkor. Den fjärde studien redovisades 2007. får i uppdrag att genomföra en tematisk analys på ett tema som anges i budgetpropositionen. fick i uppdrag att genomföra en tematisk analys av ungdomars levnadsvillkor i ett antal utanförskapsområden med inriktning på utbildning och arbete. fick i uppdrag att fördjupa den tematiska analysen om ungdomars situation i utanförskapsområden i syfte att lyfta fram goda exempel från andra EU-länder på insatser som främjar ungdomars levnadsvillkor och som motverkar ungdomars utanförskap. Uppdraget ska redovisas . I uppdrag ingår även att verka för att kommunerna utvecklar en kunskapsbaserad ungdomspolitik. fanns en ungdomspolitisk handlingsplan i av kommunerna jämfört med i av kommunerna och i av kommunerna 2006. huvuduppdrag är att förmedla kunskap och främja flickors och pojkars lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. Andelen elever som avslutade utan att nå kunskapsmålen i ett eller flera ämnen var för /08. Denna andel har minskat /05. Bland elever med svensk bakgrund var det 20,8 procent som inte nådde målen i ett eller flera ämnen jämfört bland eleverna med utländsk bakgrund. Vidare var det bland flickor som inte nådde målen och bland pojkar. Det genomsnittliga meritvärdet ökade mellan läsåren 2006/07 och 2007/08. uppgick det genomsnittliga meritvärdet till 209,3 jämfört med 207,3 föregående år, vilket är det högsta genomsnittliga meritvärdet sedan det målrelaterade betygsystemet infördes. Föräldrarnas utbildning är den bakgrundsfaktor som i störst utsträckning påverkar skolresultatet. Elever med högskoleutbildade föräldrar uppnådde ett genomsnittligt meritvärde på 231,2 jämfört med 193,5 för elever vars föräldrar som hade högst gymnasieutbildning. Flickorna hade liksom tidigare läsår ett högre genomsnittligt meritvärde än pojkarna (220,6 respektive 198,5). Elever med svensk bakgrund hade ett genomsnittligt meritvärde på 212,0 jämfört med att elever som invandrat hade ett genomsnittligt meritvärde på 165,0. Statens skolverks statistik visar att studieresultatet i mycket hög grad skiljer sig åt mellan grundskolorna. Det genomsnittliga meritvärdet bland avgångseleverna varierade från 134,1 till 286,8. På de fristående skolorna var det genomsnittliga meritvärdet 227,2 jämfört med 207,5 på de kommunala skolorna. Av de elever som började i gymnasieskolan fullföljde totalt utbildningen , och . Den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolans slutbetyg har varit i det närmaste . För elever som fick slutbetyg /08 var den genomsnittliga betygspoängen 14,0. Kvinnor hade högre poäng än män (14,7 respektive 13,3). Bland elever med utländsk bakgrund hade kvinnor 13,8 poäng och män 12,6 poäng. Av elever med slutbetyg från gymnasieskolan uppnådde grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Antalet personer som börjar studera vid svenska universitet och högskolor har ökat fram till /04 och därefter minskat. Av samtliga elever som fick slutbetyg från gymnasieskolan /04 var det som hade påbörjat högskolestudier (övergångsfrekvensen). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 denna andel och bland männen . Elever med utländsk bakgrund som avslutat gymnasieskolan med slutbetyg fortsätter oftare till högskola än elever med svensk bakgrund. Även bland elever med utländsk bakgrund är det en högre andel bland kvinnorna som fortsätter till högskola. finns en bestämmelse i skollagen (1985:1100) om att kommunerna har ett informationsansvar för ungdomar. Kommunerna ska hålla sig informerade om hur ungdomar upp till , som inte går eller har fullföljt en gymnasieutbildning är sysselsatta. Syftet är att kunna erbjuda ungdomarna lämpliga individuella åtgärder. Sysselsättnings- och arbetslöshetsstatistiken i detta avsnitt bygger på de nya definitionerna i Arbetskraftsundersökningar () och redogör för ungdomar i åldern . ökade antalet sysselsatta ungdomar som arbetslösheten bland ungdomar minskade och färre ungdomar deltog i arbetsmarknadspolitiska program. Denna positiva utveckling fortsatte av 2008 då sysselsättningsgraden bland ungdomar ökade mer än bland befolkningen som helhet. Ungdomars situation på arbetsmarknaden försämrades till följd av den finansiella kris som uppstod . Arbetslösheten bland ungdomar ökade kraftigt och . Enligt uppgick den relativa arbetslösheten bland ungdomar i åldern till jämfört i åldersgruppen . De ungdomar som har särskilt svårt att etablera sig på arbetsmarknaden är de som saknar gymnasieutbildning eller som har en utbildning som inte efterfrågas av arbetsgivare. Även ungdomar med funktionsnedsättning och utrikes födda ungdomar kan ha det svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Ungdomar i åldern 16-29 utgjorde av alla sysselsatta personer med funktionsnedsättning i åldern och ungdomar utgjorde av alla personer med funktionsnedsättning i åldern . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 redovisade , på uppdrag av regeringen, en tematisk analys av ungdomars levnadsvillkor och upplevelse av sin situation i ett antal utanförskapsområden med inriktning på utbildning och arbete (Fokus08 En analys av ungas utanförskap). I rapporten har studerat fyra bostadsområden; Araby i , i , i samt i . Gemensamt för områdena är att de har en ung befolkning och att andelen ungdomar som varken arbetar eller studerar är betydligt större i dessa områden än i riket i övrigt. Inkomstnivån bland de boende är låg och en stor andel boende har varit beroende av försörjningsstöd. konstaterar dock att de flesta ungdomar trivs i sina bostadsområden och att de har svårt att identifiera sig med omvärldens bild av området där de bor. Unga personer är mer positiva till att bli företagare än äldre och andelen ungdomar som vill bli företagare har ökat. I åldersgruppen kunde tänka sig att bli företagare 2008 (Entreprenörskapsbarometern 2008, ). En större andel unga män än unga kvinnor (respektive ) kan tänka sig att bli egna företagare. Skillnaden är mycket liten mellan ungdomar födda i och ungdomar födda utomlands. Andelen ungdomar som kan tänka sig att bli företagare är störst i (). Därefter följer och . De ungdomar som fått en uppfattning om och uppmuntran till att bli företagare i skolan är mer positiva till företagande. En betydligt större andel bland ungdomar har låg ekonomisk standard jämfört med övriga i befolkningen. Av ungdomar i åldern beräknas ha en disponibel inkomst under medianen för samtliga, medan motsvarande beräknas gälla för bland samtliga personer. gällde att av ungdomar i åldern hade låg ekonomisk standard jämfört av samtliga (, , uppgifterna är framskrivna med FASIT). Det är vanligare att ungdomar får ekonomiskt bistånd jämfört med befolkningen i stort. Biståndsmottagare i åldern utgjorde av det totala antalet biståndsmottagare 2007 medan denna åldersgrupp utgjorde av landets befolkning. (Ekonomiskt bistånd årsstatistik , Statistik Socialtjänst 2007:8, var det av ungdomar i åldern och av ungdomar i åldern som tagit emot ekonomiskt bistånd. Ungdomar är en grupp som drabbas hårt av bostadsbristen. Närmare hälften av landets kommuner (139 stycken) uppgav 2009 att det rådde brist på bostäder som ungdomar efterfrågar (). var det 142 kommuner som uppgav att de hade brist på bostäder för ungdomar. överlämnade ett kunskapsunderlag till regeringen om ungdomars behov av bostäder i storstadsregionerna (Fi2008/6694). I rapporten framför att den förväntade ökningen av antalet ungdomar i åldern 2024 kommer att sätta ytterligare press på bostadsmarknaderna i storstadsregionerna samt i de större högskoleorterna. var av ungdomar i åldern kvarboende i föräldrahemmet i och i (Ungdomars boende, 2007). Kvarboendet är högre bland män än bland kvinnor. Ungdomar har haft en sämre hälsoutveckling än den övriga befolkningen, särskilt gäller detta den psykiska hälsan. I ULF-undersökningen uppgav av kvinnor i ålder att de hade lätta eller svåra besvär av ängslan, oro eller ångest. Bland män i denna åldersgrupp uppgav att de hade sådana besvär. Även ungdomars fysiska hälsa har försämrats under .. Många ungdomar har dåliga kostvanor vilket kan leda till trötthet, vällevnadssjukdomar m.m. Andelen ungdomar med fetma eller övervikt ökade och framåt. Därefter verkar ökningen ha avstannat. Den Nationella folkhälsoenkäten, som () genomför visar att förekom övervikt bland av kvinnor i åldern och bland av männen i denna ålder. förekom övervikt bland av de unga kvinnorna och av de unga männen. redovisade 2007 en tematisk analys om ungdomars hälsa Fokus07 En analys av ungas hälsa och utsatthet (2007:14). I analysen konstateras att den faktor som påverkar ungdomars hälsa mest är om man blivit utsatt för mobbning, hot, misshandel eller sexuellt våld och utnyttjande. Vidare har levnadsvanor, främst kost och motion, stora effekter på ungdomars hälsa. Även ungdomars självförtroende och självtillit påverkar hälsotillståndet i hög grad. Utvecklingen av ungdomars ohälsa i arbetslivet har inte minskat som för befolkningen i sin helhet. Ohälsotalet är ett mått på de samlade ersatta dagarna för sjukpenning, rehabiliteringspenning samt sjuk- och aktivitetsersättning. Det genomsnittliga antalet dagar 2008 med sjukpenning, rehabiliteringspenning eller aktivitetsersättning har minskat bland samtliga 2007 2008. Men bland ungdomar i åldern har det genomsnittliga antalet dagar ökat från 1,6 till 1,7 . Bland ungdomar i åldern har ohälsotalet minskat från 10,8 till 10,7. Ungdomsmottagningarna fyller en viktig funktion för ungdomar i deras behov av råd och stöd i frågor som rör reproduktiv hälsa och relationer. Ungdomsmottagningar finns inte i alla kommuner och det kan också finnas behov av att kunna ställa frågor anonymt för vissa ungdomar. Regeringen såg behov av kompletterande insatser för att stödja ungdomars hälsa och gav därför i uppdrag att stödja utvecklandet av en virtuell ungdomsmottagning. Uppdraget ledde till att Sjukvårdsrådgivningen lanserade en ny nationell webbplats för unga om sex, hälsa och relationer benämnd . Syftet med den nya tjänsten är att stärka unga kvinnors och unga mäns identitetsutveckling och förbättra deras hälsosituation genom lättillgänglig kunskap på områden som kan vara känsliga och svåra att ta upp i reguljära kontakter med hälso- och sjukvården. har sedan starten haft över en miljon besök. Regeringen har vidare prioriterat insatser inriktade på stöd till barn och ungdomar i en otrygg familjemiljö. Ur ett folkhälsoperspektiv tillhör dessa barn en riskgrupp för fysisk och psykisk ohälsa, utanförskap och i vissa fall eget missbruk. Utvecklingsmedel tillförs kommunerna och åtgärder har vidtagits i syfte att stödja och utveckla verksamheter som riktas till dessa barn och ungdomar. Skolan är vidare en viktig arena 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för det alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksförebyggande arbetet. Det är viktigt att det finns ett väl fungerande stöd för ett brett, aktivt och evidensbaserat folkhälsoarbete i skolan. Regeringen har därför gett FHI i uppdrag att, i samråd med flera andra aktörer, aktivt sprida metoder som i grund- och gymnasieskolan kan förebygga och reducera elevers bruk av alkohol, narkotika, dopningspreparat och tobak. Ungdomars alkoholkonsumtion förefaller ha ökat men har sedan minskat . Enligt Centralförbundets för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN:s) årliga undersökning bland elever i årskurs 9 ökade andelen som anger att de inte dricker alkohol från till . Totalt av pojkarna och av flickorna ansåg sig vara konsumenter av alkohol enligt undersökning. I gymnasieundersökningen framkommer att unga män dricker betydligt mer än unga kvinnor. Könsskillnaderna är störst i åldern , då männens konsumtion är mer än dubbelt så stor som kvinnornas. Hos männen minskar sedan konsumtionen med stigande ålder medan kvinnornas konsumtion stabiliseras på den lägre nivån. CAN:s undersökningar visar vidare att andelen som prövat narkotika ökade och bland såväl elever i årskurs 9 som mönstrande 18-åriga män. Som högst uppgick andelen som prövat narkotika till av pojkarna och av flickorna i årskurs 9. Därefter har denna andel minskat och 2008 svarade av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 att de prövat narkotika. Motsvarande andel i gymnasieskolans andra år var bland pojkarna och bland flickorna. Enligt Brottsförebyggande rådets statistik har antalet personer misstänkta för brott ökat i samtliga åldersgrupper, men mest i åldersgruppen , där antalet brottsmisstänkta ökade . För brottsmisstänkta i åldersgruppen var stöldbrott det vanligaste brottet 2008 (). För åldersgruppen var trafikbrott det vanligaste brottet, (). Enligt den nationella trygghetsundersökning (NTU) som genomförs av () utsätts ungdomar i större utsträckning än andra åldersgrupper för hot, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 misshandel och personrån. I åldersgruppen 16 uppgav att de blev hotade på ett sådant sätt att de blev rädda. I åldersgruppen uppgav att de utsatts för hot. Män och kvinnor uppgav att de utsatts för hot i ungefär lika stor utsträckning. Ungdomar i åldersgrupperna uppgav dubbelt så ofta (8,) att de blivit misshandlade som personer i åldersgruppen (4,). Den grupp som i högst grad uppgav att de utsatts för misshandel är unga män i åldern , av vilka sade sig ha drabbats. Den tidigare nedåtgående trenden vad gäller valdeltagande vände i valet . Bland förstagångsväljarna ökade valdeltagandet mer än för andra åldersgrupper enligt SCB:s valdeltagandeundersökning. I riksdagsvalet deltog av förstagångsväljarna () jämfört av förstagångsväljarna vid valet . Ungdomar är i mindre grad aktiva i politiken än den övriga befolkningen. var av ungdomarna i åldern medlemmar i politiska organisationer jämfört av samtliga i åldern (SCB:s ULF-undersökning 2006). Bland ungdomar är en högre andel män än kvinnor medlemmar i politiska partier. attityd- och värderingsstudie visar dock att av de tillfrågade 1629-åringarna kan tänka sig att bli medlemmar i ett politiskt parti. I var andelen invalda ledamöter stabilt efter 2002 och val. Andelen invalda ledamöter i samma ålder i och kommunfullmäktige har ökat något mellan 2002 och 2006 års val, från till i och från till i kommunfullmäktige. I skolvalet , som fick i uppdrag att genomföra, deltog totalt 405 000 elever i 1 400 skolor. Valdeltagandet 2006 var vid de aktuella skolorna. Ungdomar är underrepresenterade i statliga styrelser och kommittéer. Andelen ledamöter under i statens myndighetsstyrelser har uppgått till under en femårspe- riod (20032007). Vidare uppgår andelen kommittéledamöter under till . Bland ungdomar i åldern upplevde hälften att de hade små eller inga möjligheter att föra fram idéer till beslutsfattare i kommunen. En av uppgifter är att stödja kommuner i deras ungdomspolitiska arbete. har redovisat att hade av kommunerna någon form av inflytandeforum för ungdomar, i syfte att ungdomar kan lämna synpunkter till tjänstemän, vara rådgivande i förhållande till de förtroendevalda samt driva egna frågor. En levande demokrati bygger på att människor i ett samhälle har kunskap om och delar de värderingar som är grundläggande i samhället; demokrati och mänskliga rättigheter. Ett sätt att stärka människors relation till demokrati och mänskliga rättigheter är dialog. Regeringen tog därför initiativ till en satsning på dialog för en förstärkt gemensam värdegrund. En särskilt viktig målgrupp för dessa dialoger är unga människor. En viktig aktör för att initiera dialoger är föreningslivet. har därför fått i uppdrag att förvalta , en webbaserad mötesplats som sprider information om erfarenheter och aktiviteter. redovisade en tematisk analys på området i rapporten En analys av ungas kultur och fritid (2006:4). Rapporten visade bl.a. att av ungdomar i årskurs av ungdomar i gymnasieskolan ansåg att det finns ganska lite eller väldigt lite att göra . Ungdomarna upplevde sig framförallt sakna mötesplatser, idrottsanläggningar och idrottsaktiviteter. Ungdomar i gymnasieskolan sade sig även sakna kulturaktiviteter. En slutsats i analysen är att kultur- och fritidsaktiviteter kan attrahera ungdomar när idéerna kommer ifrån och genomförs av ungdomar och professionella vuxna varit lyhörda och visat hur idéerna kan förverkligas. Enligt en kartläggning som Kommuner och Landsting (SKL) gjorde 2006 fanns det omkring 1 500 fritidsgårdar, och musikhus i . Det är en liten ökning jämfört med , men en minskning med sedan kartläggningen 1990. Antalet idrottshallar har dock ökat med nästan 350 anläggningar .