prop · GX0342 · 2009-10-21 00:00:00 — De grupper som kommer in på ar- betsmarknaden bedöms ha en lägre produktivitet () än genom- snittet av dem som arbetar . BNP bedöms därför öka på lång sikt till följd av skattesänkningen. Tabell 4.7 Förväntade långsiktiga förändringar av föreslagen skattesänk- ning Totalt antal arbetade timmar (inkl. nya sysselsatta), % När det gäller sysselsättningen utgör bedömningen av effekterna med största sannolikhet ett golv, dvs. effekterna är troligen större. Mikro- simuleringsmodellen fångar t.ex. inte jämviktseffekter via lönebild- ningen. Under rimliga antaganden kan dessa antas påverka sysselsätt- ningen i positiv riktning. Vidare utesluter modellen att pensionärer och 1För en utförlig beskrivning av modellen, se Arbetsutbudseffekter av reformer på in- komstskatteområdet 20072009, Rapport från ekonomiska avdelningen, Finansdeparte- mentet, 2009. 2Ersättningsgraden är disponibel inkomst vid icke-arbete i förhållande till disponibel in- komst vid arbete. studenter ändrar sitt arbetsutbud. Detta innebär sannolikt också en under- skattning av effekterna på sysselsättningen. KI bedömer att sysselsättningen på lång sikt ökar med , vilket är en något större effekt än vad som redovisas i pro- memorian. KI bedömer vidare att antalet arbetade timmar på lång sikt ökar med och BNP med . Jämfört med promemorians bedömning ligger KI:s bedömning av effekterna på arbetade timmar och BNP således något lägre. En viktig orsak till KI:s något lägre effekter är att KI på förhand bestämmer att förslaget har en negativ inverkan för sysselsatta. De som redan arbetar antas i genomsnitt inte ändra sitt arbetsutbud och de som börjar arbeta antas arbeta färre timmar än dem som redan är sysselsatta. Några liknande antaganden görs inte i den skattade mikrosimuleringsmodell på vilken promemorians bedömning vilar. Mikrosimuleringsmodellens resultat indikerar i stället att arbetstiden i genomsnitt ökar något för dem som redan arbetar. Därmed erhålls en större effekt på arbetade timmar och BNP jämfört med KI:s bedömning. Den budgeteffekt som redovisas för det förstärkta jobbskatteavdraget är statiskt beräknad och tar inte hänsyn till långsiktiga effekter på de offentliga finanserna till följd av att sysselsättningen ökar. Att försöka uppskatta de långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av för- slaget är komplicerat och kalkylerna är därför behäftade med ett stort mått av osäkerhet. Inte desto mindre är det viktigt att försöka bedöma åtgärdens långsiktiga effekter för att få ett så brett beslutsunderlag som möjligt. Vid beräkningen av de långsiktiga effekterna handlar det om att värdera förslagets effekter på sysselsättning, arbetade timmar, produk- tivitet och BNP samt hur de i sin tur påverkar de offentliga finanserna. Effekterna på de offentliga finanserna på lång sikt beräknas bli en för- stärkning med ca . Regeringen bedömer således, till skillnad från KI som beräknar självfinansieringsgraden till , att självfinansieringsgraden uppgår till . Förslaget om en förstärkning av jobbskatteavdraget inom ramen för ett fjärde steg syftar bl.a. till att stimulera arbetsutbudet och varaktigt öka sysselsättningen. I nuvarande konjunkturläge syftar förslaget dessutom till att dämpa sysselsättningsfallet och minska risken för att arbetslös- heten biter sig fast på en hög nivå. LO framhåller att inkomstfördelningen för dem som omfattas av för- slaget blir mer ojämn. Regeringen delar inte denna bedömning. Förslaget bidrar till en jämnare inkomstfördelning på lång sikt eftersom fler männi- skor kommer in på arbetsmarknaden och att personer med låga inkomster får behålla en större del av en arbetsinkomstökning. I diagram 4.1 redovisas både de kort- och långsiktiga fördelningseffek- terna för olika inkomstgrupper. De kortsiktiga fördelningseffekterna beräknas statiskt och exkluderar de effekter som berörs av förändrat beteende. De långsiktiga effekterna däremot inkluderar de effekter som uppstår på grund av förändrat beteende, t.ex. ökat arbetsutbud. redovisas för hela befolkningen. I diagram 4.2 redovisas de kortsiktiga Prop. 2009/10:42 fördelningseffekterna av förslaget för olika socioekonomiska grupper. Beräkningarna avser en jämförelse mellan nu gällande regelverk och förslaget för . Fördelningseffekter mellan inkomstgrupper redo- visas där befolkningen är indelad i tio lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Indelningen är gjord utifrån ekonomisk standard, dvs. disponibel inkomst justerad för antal hushållsmedlemmar. Med disponi- bel inkomst avses den sammanlagda inkomsten efter skatt från arbete, socialförsäkringar, arbetsmarknadsstöd och kapital. Resultaten av beräkningarna visar att den ekonomiska standarden ökar för alla inkomstgrupper både . På kort sikt är den procentuella förändringen större för högre inkomstdeciler än för lägre inkomstdeciler. På lång sikt finns dock den största procentuella ökningen av den ekonomiska standarden i de två lägsta inkomstgrupperna medan den långsiktiga effekten för de två högsta inkomstgrupperna blir något mindre än den direkta effekten. Diagram 4.1 Effekt av förslaget på ekonomisk standard för hela befolk- ningen. Inkomstgrupper (deciler) -0,2 H ö g inko mst Diagram 4.2 Procentuell förändring av ekonomisk standard för dem som Prop. 2009/10:42 omfattas av förslaget, delade i olika socioekonomiska grupper Den ekonomiska standarden ökar till följd av förslaget något mer för arbetare än för andra arbetstagare. Indelningen i arbetare och tjänstemän är gjord utifrån socioekonomisk gruppering, som kombinerar utbild- ningsnivå efter grundskola med facklig tillhörighet. LO-anslutna är nor- malt arbetare medan TCO- och Saco-anslutna normalt räknas som tjänstemän. På kort sikt leder förslaget till en liten ökning av inkomstspridningen och ginikoefficienten ökar från 0,2746 till 0,2750. Ginikoefficienten är ett sammanfattande mått som beskriver hur ojämnt inkomsterna är för- delade. Ginikoefficienten kan anta värden mellan 0 och 1, ju lägre värden desto jämnare är fördelningen. På lång sikt motverkas ökningen av in- komstspridningen av ökad sysselsättning och högre BNP. Förslaget föranleder ändringar i 67 kap. 7 § inkomstskattelagen. Förslaget att förstärka jobbskatteavdraget innebär en minskning av statens skatteinkomster med . Den kommunala och landstingskommunala skattebasen utgörs av den beskattningsbara förvärvsinkomsten för fysiska personer. Eftersom skattereduktioner inte påverkar den beskattningsbara förvärvsinkomsten, medför förslaget ingen kostnad för kommuner och landsting. bedöms vidare få positiva effekter på arbetsutbud och sysselsättning, vilket i sin tur bör leda till en förstärkning av såväl de kommunala och Prop. 2009/10:42 landstingskommunala som de statliga finanserna. Förslaget att förstärka jobbskatteavdraget medför för endast marginella förändringar, vilka kommer att ingå i den anpassning som görs på grund av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella eko- nomiska konsekvenser för får hanteras inom befintliga eko- nomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. Förslaget om ett förstärkt jobbskatteavdrag gör det mer lönsamt att arbeta och mer attraktivt att starta och bedriva aktiv näringsverksamhet. Det finns ca 265 000 personer som har inkomst från aktiv näringsverksamhet och som berörs av förslaget. Förslaget bedöms inte påverka företagens konkurrensförhållanden eftersom det omfattar alla som har arbetsinkomster, oavsett om man är anställd eller bedriver aktiv näringsverksamhet. Jobbskatteavdraget be- aktas automatiskt av vid den årliga taxeringen och bedöms därför inte påverka företagens administrativa börda. Inte heller har för- slaget några effekter på företagens villkor i övrigt. Den föreslagna höjningen av jobbskatteavdraget har större relativ bety- delse för låg- och medelinkomsttagare än för höginkomsttagare. För en person med i arbetsinkomst sänks skatten med 1,0 pro- cent av inkomsten medan skattesänkningen för en person med i arbetsinkomst är . Förslaget att förstärka jobbskatteavdraget innebär ytterligare skattelätt- nader för både kvinnor och män. Till följd av att förvärvsfrekvensen för kvinnor är lägre än för män och att kvinnor oftare arbetar deltid, går statiskt räknat av jobbskatteavdragets fjärde steg vid oföränd- rat beteende till kvinnor och till män. Kvinnor är i större ut- sträckning än män låg- och medelinkomsttagare, vilket bl.a. beror på att kvinnor oftare arbetar deltid. Jobbskatteavdragets fjärde steg kan därför komma att få större relativ betydelse för kvinnor än för män och bidra till ökade ekonomiska drivkrafter för kvinnor att gå från deltids- till heltids- arbete. Förslaget innebär att ett av de jämställdhetspolitiska delmålen påverkas, nämligen det som handlar om ekonomisk jämställdhet. Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Av paragrafen framgår skattereduktionens storlek i förhållande till arbetsinkomstens storlek för dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt . Ändringarna i paragrafen innebär att nuvarande nivåer höjs för dem som har arbetsinkomster som överstiger 0,91 prisbasbelopp. Sammanfattning av promemorian Ett förstärkt jobb- skatteavdrag Jobbskatteavdraget är en central del i regeringens ekonomiska politik för att varaktigt öka sysselsättningen. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta vilket leder till att fler människor deltar i arbetskraften. Genom sänkta marginalskatter bidrar avdraget också till ett ökat arbetsutbud bland dem som redan har ett arbete. Jobbskatteavdraget gör det även mer attraktivt att starta och bedriva aktiv näringsverksamhet. Svenska och internationella erfarenheter visar också att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta är avgörande för att varaktigt höja sysselsättningen och minska frånvaron på arbetsmarknaden. En lägre skatt på arbetsinkomster ökar dessutom individernas självbestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på sin lön. Den djupa lågkonjunkturen innebär att många fortfarande står utanför arbetsmarknaden. Den har också medfört att arbetslösheten stigit snabbt som sysselsättningen har minskat. En förstärkning av jobbskatteavdraget är därför särskilt viktig i nuvarande konjunkturläge genom att det ökar hushållens inkomster. Detta stimulerar konsumtionen och därmed dämpas sysselsättningsfallet. Eftersom det blir mer lönsamt att arbeta bidrar ett förstärkt jobbskatteavdrag också till ett relativt högt arbetskraftsdeltagande under lågkonjunkturen. Detta bidrar till en snabbare sysselsättningsökning i nästa konjunkturuppgång. Ett förstärkt jobbskatteavdrag minskar därmed risken för att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Sammantaget leder ett förstärkt jobbskatteavdrag till högre sysselsätt- ning på kort sikt men även på lång sikt då drivkrafterna till arbete för- stärks. Mot denna bakgrund föreslås i promemorian att jobbskatteavdraget förstärks i ett fjärde steg med . Det förstärkta jobbskatteavdraget beräknas på lång sikt öka sysselsätt- ningen med ca 12 000 årsarbetskrafter och BNP . Åt- gärden bedöms ha en självfinansieringsgrad på vilket är den andel av det initiala budgetbortfallet som balanseras av budgetför- stärkningar på grund av förändrat beteende. I likhet med de tre tidigare stegen inriktas det fjärde steget särskilt mot att dels sänka trösklarna för individen att gå från fulltidsfrånvaro till hel- eller deltidsarbete, dels förstärka drivkraften hos dem som redan har ett arbete att öka sin arbetsinsats. Med bibehållande av detta dubbla syfte utformas det fjärde steget så att den disponibla inkomsten ökar förhållan- devis mycket för låg- och medelinkomsttagare. Förslaget innebär att jobbskatteavdraget höjs för dem som vid beskatt- ningsårets ingång inte har fyllt och som har arbetsinkomster som överstiger ca . Höjningen motsvarar en skattelättnad med vid genomsnittlig skattesats (31,). För den som har i månadslön och som betalar genomsnittlig inkomstskatt blir skattesänk- ningen genom detta fjärde steg . De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Lagförslagen i promemorian Ett förstärkt jobbskatte- avdrag Härigenom föreskrivs att 67 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. För dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt uppgår skattereduktionen för summan av arbetsinkomster beräknade enligt 6 § till följande belopp. Arbetsinkomst som beskattas i överstiger inte 0,91 prisbasbelopp terna och grundavdraget, multi- överstiger 0,91 men inte 2,72 pris- basbelopp skillnaden mellan å ena sidan summan av 0,91 prisbasbelopp och av arbetsinkoms- terna mellan 0,91 och 2,72 pris- basbelopp och å andra sidan grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för in- komstskatt överstiger 2,72 men inte 7,00 pris- basbelopp skillnaden mellan å ena sidan summan av 1,363 prisbasbelopp och av arbetsinkoms- terna mellan 2,72 och 7,00 pris- basbelopp och å andra sidan grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för in- komstskatt belopp och grundavdraget, multi- 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2009:197. För dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt uppgår skattereduktionen för summan av arbetsinkomster beräknade enligt 6 § till följande belopp. Arbetsinkomst som beskattas i överstiger inte 0,91 prisbasbelopp terna och grundavdraget, multi- överstiger 0,91 men inte 2,72 prisbasbelopp skillnaden mellan å ena sidan summan av 0,91 prisbasbelopp och av arbetsinkoms- terna mellan 0,91 och 2,72 pris- basbelopp och å andra sidan grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för in- komstskatt överstiger 2,72 men inte 7,00 pris- basbelopp skillnaden mellan å ena sidan summan av 1,461 prisbasbelopp och av arbetsinkoms- terna mellan 2,72 och 7,00 pris- basbelopp och å andra sidan grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för in- komstskatt belopp och grundavdraget, multi- Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Förteckning över remissinstanser till promemorian Ett förstärkt jobbskatteavdrag Efter remiss har yttranden över promemorian kommit in från Kammar- rätten i , Länsrätten i , , Eko- brottsmyndigheten, Försvarsmakten, , Ekonomi- styrningsverket, , , , , , , , , FAR SRS, Föreningen , Företagarna, , i , Näringslivets skattedelegation, , akademikers central- organisation och . Därutöver har Ingenjörer yttrat sig över promemorian. Följande remissinstanser har inte yttrat sig eller angett att de avstår från att lämna synpunkter: Tillväxtanalys myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , Kommuner och Landsting, och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Sabuni, Adelsohn , Tolgfors Regeringen beslutar proposition 2009/10:42 Ett ytterligare förstärkt jobb- skatteavdrag.