prop · GX031d11 · 2009-09-21 00:00:00 — Förändringarna kommer att medföra ökade utgifter på flera av anslagen under utgiftsområde 14. Dessa redovisas i avsnitt 3.6.2, utgiftsområde 14. Det är viktigt att skapa ett effektivt mottagande och rätt former av stöd vid Arbetsförmedlingen för de personer vars dagar med sjukpenning eller sjukersättning har tagit slut. Regeringen avser därför att införa ett nytt arbetsmarknadspolitiskt introduktionsprogram. Introduktionsprogrammet syftar till att kartlägga individens förutsättningar och behov av stöd och ska som längst pågå . Målgruppen för introduktionsprogrammet är de personer vars dagar med sjukpenning eller sjukersättning har tagit slut och som på grund av att de antingen saknar ett arbete eller inte kan återgå till sitt tidigare arbete och har skrivit in sig vid Arbetsförmedlingen. Introduktionsprogrammet, där en individuell handlingsplan ska tas fram, kommer att innebära en koncentrerad utredning och kartläggning där Arbetsförmedlingens olika tjänster och metoder erbjuds. Efter avslutad introduktion ska personen hänvisas till Arbetsförmedlingens ordinarie insatser. avser att göra det möjligt att direkt efter avslutad introduktion erbjudas plats i jobb- och utvecklingsgarantin alternativt i jobbgarantin för ungdomar. Införandet av introduktionsprogrammet förutsätter en hög grad av samverkan mellan i samband med att de personer vars dagar med sjukpenning eller sjukersättning tar slut övergår till stöd i Arbetsförmedlingens regi. Regeringen avser därför att ge de båda myndigheterna i uppdrag att förbereda införandet av introduktionsprogrammet. Ersättning för personer som förbrukat maximalt antal dagar med sjukpenning/tidsbegränsad sjukersättning som en person deltar i introduktionsprogrammet och andra arbetsmarknadspolitiska program utbetalas aktivitetsstöd. Personer som har varit medlemmar i en arbetslöshetskassa kan få inkomstrelaterat aktivitetsstöd. Ett antal personer har lämnat arbetslöshetskassorna efter det att de blev långtidssjukskrivna. När de avslutade sitt medlemskap i arbetslöshetskassan hade de inte kännedom om förändringarna i sjukförsäkringen. Regeringen anser därför att de personer som avslutat sitt medlemskap och därefter på nytt blir medlemmar i en arbetslöshetskassa bör ges möjlighet att uppfylla ett medlemsvillkor, och därmed få möjlighet att erhålla inkomstrelaterad ersättning, efter tre i stället . Dessutom bör den överhoppningsbara tiden vid styrkt sjukdom, , förlängas till högst för att även personer som har varit långvarigt sjukfrånvarande ska kunna få arbetslöshetsersättning. Regeringen avser även att utöka möjligheten för personer som är tjänstlediga, vars dagar med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning har tagit slut, att få aktivitetsstöd med samma belopp som skulle ha lämnats som arbetslöshetsersättning. Med dessa ändringar kommer flertalet av de personer som lämnar sjukförsäkringen att kunna få rätt till inkomstrelaterad ersättning i samband med deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program eller eget arbetssökande. De personer som inte var medlemmar i någon arbetslöshetskassa vid sjukfallets början kan få aktivitetsstöd med grundbeloppet. Fortsatt sjukpenning i vissa fall Regeringens bedömning är att det i ett fåtal fall inte är möjligt för en försäkrad att delta i verksamhet vid Arbetsförmedlingen. Detta kan t.ex. gälla om personen vårdas inneliggande på sjukhus eller på annat sätt får omfattande vård i hemmet eller via sjukvården. Regeringen anser att i sådana fall ska förlängd sjukpenning kunna betalas ut utöver de tidsramar som gäller. Detta bör även vara möjligt för den som inte kan få ytterligare tid med tidsbegränsad sjukersättning och som vårdas inneliggande på sjukhus eller motsvarande. För att möjliggöra detta ska en person med sjukersättning eller aktivitetsersättning kunna återfå sin tidigare sjukpenninggrundande inkomst i samband med att ersättningen upphör. Arbetsförmågebedömning för sjukskrivna i arbetsmarknadspolitiska program Deltagare i ett arbetsmarknadspolitiskt program kan vara frånvarande på grund av sjukdom och uppbära aktivitetsstöd. Detta innebär att även deltagare som på grund aven längre tids sjukdom inte haft förmågan att delta i någon verksamhet hos Arbetsförmedlingen uppbär aktivitetsstöd i stället för sjukpenning eller sjukersättning. Från ett legitimitets- och försäkringsmässigt perspektiv är det viktigt att personer omfattas av rätt ersättningssystem. Regeringen avser därför att ändra dagens regelverk så att deltagare i arbetsmarknadspolitiska program skrivs ut ur programmet efter en månads sjukfrånvaro. De personer som på grund av sjukdom skrivs ut ur introduktionsprogrammet, jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar ska dock ha möjlighet att återinträda i samma program när han eller hon tillfrisknat. Regeringen avser att uppdra åt och Arbetsförmedlingen att utarbeta och etablera samverkansrutiner kring hanteringen av sjukfrånvaro i arbetsmarknadspolitiska program. Regeringen anser vidare att det bör förtydligas i lagstiftningen hur arbetsförmågan ska bedömas för försäkrad som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Bedömningen bör utgå från deltagarens förmåga och möjlighet att genomföra ett arbetsmarknadspolitiskt program. Vid prövning av arbetsförmågan för rätt till sjukpenning bör dock bedömningen inte begränsas till den aktuella åtgärden. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utredningen för företagare (2008:89) har haft i uppdrag att se över företagarnas försäkringsvillkor i trygghetssystemen och lämna förslag på tydligare och bättre regler. En viktig utgångspunkt har varit att det ska skapas en ökad balans i villkoren för och behandlingen av företagare och anställda i trygghetssystemen. Utredningens betänkande har remitterats. Regeringen har för avsikt att föreslå ett antal åtgärder som ska ge större tydlighet, förutsägbarhet och valfrihet för företagarna på socialförsäkringens område. Ett förslag utöver de som redovisas nedan finns i avsnitt 3.8 under utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Regeringen avser att återkomma till med dessa förslag och de bör träda i kraft . Borttagande av den särskilda begränsningsregeln för egenföretagare Med nuvarande regler finns det utöver den generella begränsningen om 7,5 prisbasbelopp för egenföretagare med inkomst av annat förvärvsarbete ytterligare en begränsningsregel. Enligt 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring får nämligen inkomst av arbete för egen räkning ej beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning, den s.k. jämförelseinkomsten. Regeringen har av rättviseskäl för avsikt att föreslå att denna begränsningsregel avskaffas. Egenföretagare ges möjlighet att välja längre karenstid kan en företagare med inkomst av annat förvärvsarbete till anmäla att i stället för en dags karenstid ha en karenstid på tre eller . För att öka valfriheten för företagare har regeringen för avsikt att föreslå att företagare med inkomst av annat förvärvsarbete ges möjlighet att välja 14, 30, 60 eller 90 dagars karenstid. Vidare har regeringen för avsikt att föreslå att karenstiden ändras till i en sjukperiod för företagare med inkomst av annat förvärvsarbete. Generellt uppbyggnadsskede på två år Den som startar ett företag, såsom enskild firma, kan under ett uppbyggnadsskede ha rätt till en sjukpenninggrundande inkomst motsva- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 rande vad en anställd skulle få (skälig avlöning för liknande arbete). Längden på uppbyggnadsskedet varierar beroende på förhållandena i det enskilda fallet. Regeringen har för avsikt att föreslå att reglerna om uppbyggnadsskede görs generella på så sätt att alla försäkrade med inkomst av annat förvärvsarbete omfattas av reglerna om uppbyggnadsskede. Efter kan sedan en individuell bedömning göras även fortsättningsvis. Förslaget innebär större tydlighet, förutsägbarhet och social trygghet vid nystart av företag. Generellt högkostnadsskydd avseende sjuklönekostnader för arbetsgivare Regeringen har för avsikt att föreslå att ett generellt högkostnadsskydd som omfattar alla arbetsgivare införs. Det generella högkostnadsskyddet ger arbetsgivarna möjlighet att av få ersättning för sjuklönekostnader som överstiger den genomsnittliga sjuklönekostnaden för samtliga arbetsgivare, med hänsyn taget till antalet anställda. Det generella högkostnadsskyddet syftar till att särskilt de små företagen ska våga anställa fler personer. En parlamentarisk utredning tillsätts för att formulera principer för ett sammanhållet, balanserat och hållbart socialförsäkringssystem. Utredningen ska ha som utgångspunkt att socialförsäkringssystemet ska ge en god ekonomisk trygghet och utformas så att det understödjer arbetslinjen. Utredningen ska eftersträva ett brett samarbete med myndigheter och organisationer. var sjukfrånvaron bland kvinnor nästan dubbelt så hög som bland män. Kvinnor beviljas dessutom sjuk- och aktivitetsersättning i högre grad än män. När det gäller könsskillnader i sjukfrånvaro saknas emellertid kunskap om varför kvinnor är sjukskrivna i större utsträckning än män och vad man kan göra åt dessa skillnader. Regeringen har därför beviljat () respektive medel för forskningsprojekt om kvinnors ohälsa och sjukfrånvaro. Regeringen har dessutom satsat på rehabiliteringsåtgärder för kvinnor inom ramen för samordningsförbundens verksamhet. Regeringen bedömer att dessa projekt kommer att bidra till att belysa de grundläggande orsakerna till kvinnors ohälsa samt utgöra grunden för att kunna vidta ytterligare åtgärder för att minska kvinnors sjukfrånvaro. Åldersgräns för rätt till bidrag till arbetshjälpmedel Bidrag till arbetshjälpmedel kan lämnas som ett led i rehabiliteringen till en person som förvärvsarbetar.1 I de fall en person arbetar lämnas inget sådant bidrag. En person har emellertid, enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd, rätt att kvarstå i anställning fram till . Konsekvensen kan därmed bli att en person som har behov av arbetshjälpmedel inte kan förvärvsarbeta efter . Regeringen arbetar aktivt med att främja arbetslinjen och avser därför att höja åldersgränsen för rätt till bidrag till arbetshjälpmedel. Ersättning för resekostnader utbetalas i vissa situationer av Försäkringskassan.2 Exempel på sådana situationer är om en försäkrad på grund av sjukdom eller skada inte kan resa till arbetet på vanligt sätt och annars skulle ha rätt till sjukpenning eller om en försäkrad deltar i arbetslivsinriktad rehabiliteringsåtgärd. Kostnader för resa med egen bil ersätts om det med hänsyn till tidsvinst eller andra skäl är motiverat med högst per kilometer. Regeringen avser emellertid att höja högsta beloppet från till per kilometer. Förslaget innebär en anpassning till milersättningen när egen bil används av den som anvisats till ett arbetsmarknadspolitiskt program. Åtgärder för unga med aktivitetsersättning Utredningen om en översyn av aktivitetsersättningen har i sitt slutbetänkande Brist på brådska (SOU 2008:102) framfört att unga med aktivi- 1 Förordning (1991:1046) om ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring i form av bidrag till arbetshjälpmedel. 2 Enligt förordningen (1991:1321) om rehabiliteringsersättning. tetsersättning har stort behov av stöd för att kunna lämna ersättningen och övergå till arbetsmarknaden. Utredningen har vidare föreslagit att aktivitetsersättning för förlängd studiegång avskaffas och att de ungdomar som på grund av en funktionsnedsättning behöver förlängd tid för grundläggande studier i stället ska kunna få ersättning från studiestödssystemet. Regeringen bereder frågan. Samarbetet inom och i närområdet är prioriterat av regeringen liksom ambitionen att stärka samarbetet i . Ett starkare och mer fokuserat samarbete stärker och möjligheter i en globaliserad värld. Ökad mobilitet i är ett genomgående tema i det nordiska samarbetet. Medborgarnas krav på att kunna flytta, studera och arbeta med god social trygghet och tillgång till bland annat de sociala trygghetssystemen, har ökat. Det är mycket positivt för att rörligheten har ökat. Detta ställer stora krav på att de nordiska länderna gemensamt fortsatt arbetar aktivt för att lösa gränsöverskridande problem och vidtar åtgärder för att undvika nya gränshinder med hänsyn tagen till de regler som gäller inom det europeiska samarbetet. Höjd bostadskostnadsgräns och höjd ersättningsgrad för bostadskostnaderna för bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning Regeringens förslag: Gränsen för högsta bostadskostnad för bostadstillägg ska höjas från till för en försäkrad som inte har fyllt och är ogift och från till om den försäkrade är gift. Bostadstillägget ska utges av bostadskostnaden. Gränsen för den skäliga bostadskostnaden vid beräkning av särskilt bostadstillägg ska höjas från till för den försäkrad som inte har fyllt och är ogift och från till om en försäkrade är gift. Ändringarna ska träda i kraft . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Skälen för regeringens förslag: För personer med sjuk- eller aktivitetsersättning, utbetalas bostadstillägg av bostadskostnaderna för den som är ogift och för den som är gift. Regeringen kan konstatera att bland personer med sjuk- eller aktivitetsersättning finns det grupper med mycket små marginaler på grund av höga bostadskostnader. Ett exempel på en sådan grupp är försäkrade med så svåra funktionsnedsättningar från barndomen att det inte har varit möjligt för dem att träda in på arbetsmarknaden, vilket flera utredningar lyfter fram. Sjuk- och aktivitetsersättning skrivs om med basbeloppets förändring, vilket innebär att ersättningarna beräknas minska 2010. Denna sänkning drabbar dem med de minsta marginalerna, framför allt personer med omfattande funktionsnedsättningar. Regeringen föreslår därför att bostadstillägget ska höjas för personer som inte har fyllt . Förslaget innebär en förbättring med för de personer som har de lägsta sjuk- och aktivitetsersättningarna och högsta boendekostnaderna. Den ekonomiska situationen förbättras i någon omfattning för drygt 131 000 personer. Förslaget innebär att gränsen för högsta bostadskostnad för bostadstillägg ska höjas till för den som är ogift och till för den som är gift. Bostadstillägget ska utges av bostadskostnaden. Motsvarande höjning föreslås vad gäller det särskilda bostadstillägget. Detta innebär att gränsen för den skäliga bostadskostnaden vid beräkning av särskilt bostadstillägg ska höjas från till för den som är ogift och från till om den försäkrade är gift. Ändringarna ska träda i kraft . Förslagen till författningsändringar lämnas under utgiftsområde 11. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.8.3Försäkringskassan och Inspektionen Ett annat viktigt arbete för Regeringen anser att det är ytterst angeläget att välfärdsystemen är långsiktigt hållbara och rättsäkra och att medborgarna får god service. För att åstadkomma en socialförsäkringsadministration med hög legitimitet är det viktigt att rätt person får rätt ersättning . Detta kräver en väl fungerande kontrollverksamhet och en effektiv handläggning på . Regeringen anser att den omfattande organisationsförändring som genomfördes inom har varit nödvändig och att grunden nu är lagd för att myndigheten ska kunna åstadkomma resultat som lever upp till kraven på en socialförsäkringsadministration som är rättssäker, effektiv och håller hög kvalitet. Omorganisationen innebar en stor ansträngning för myndighetens medarbetare och en påfrestning för medborgarna. För återstår det en hel del arbete för att den nya organisationens fulla potential ska kunna tas till vara. Ett viktigt arbete är enligt regeringens mening att åtgärda de brister som har förelegat, och till viss del ännu föreligger bl.a. gällande efterlevnaden av förordningen om intern styrning och kontroll. Här ingår bland annat att förbättra styrning och planeringen av myndighetens IT-utveckling. Regeringen är angelägen om att arbetet mot felaktiga utbetalningar fortskrider och att myndigheten håller en hög ambitionsnivå i detta arbete. En rad generella åtgärder som syftar till att förebygga felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen så som bl.a. utredning om inhämtande av månatliga inkomstuppgifter redovisas i Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12.4 Arbetet mot felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemen. bildades Inspektionen för socialförsäkringen som genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning ska stärka rättsäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet och skapa ökad tilltro hos medborgarna. Myndigheten bidrar till en förbättrad granskning av socialförsäkringsområdet. är att fullfölja regeringens reformer vilket ställer stora krav på myndigheten. Därtill kommer att delar av verksamhet flyttas över till den nya som bildas . Det är av största vikt att samarbetet mellan de båda myndigheterna fungerar väl då verksamheterna i flera delar kommer att vara nära sammankopplade. kommer t.ex. att tillhandahålla tjänster till . För att skapa förutsättningar för långsiktighet i myndighetens planering tillförs på tilläggsbudget som anslagsnivån höjs med . Genom detta skapas förutsättningar för att inom givna ekonomiska ramar åstadkomma resultat som lever upp till kraven på god service till medborgaren samt en rättssäker och effektiv verksamhet som håller hög kvalitet. 2.9.11.1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 2.5 Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 21 499 167 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 197 939 tkr avser regleringsbelopp . Anslaget används för utgifter för sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, s.k. sjuklönegaranti och särskilt högkostnadsskydd. Anslaget ska även täcka kostnader för återbetalningspliktiga studiemedel avseende studerandes sjukperioder. Av anslaget får högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Anslaget får även användas för att finansiera vad som föreslagits i fråga om rehabiliteringsgaranti samt utveckling av företagshälsovård. Därtill används anslaget för utgifter avseende rehabiliteringspenning, köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. samt för närståendepenning, som utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. De prognoser som ligger till grund för regeringens bedömning och tiden därefter är osäkra. Arbetet med att minska ohälsan och därmed kostnaderna för sjukfrånvaron fortsätter. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs av dels antalet ersatta dagar, dels medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Även demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av regelverk samt löneutvecklingen. Den förbrukning av medel som skett t.o.m. ger en prognos för utgiften för sjukpenning som visar att tilldelade medel kommer att underskridas 2009. Antalet sjukpenningdagar beräknas uppgå till 32,5 miljoner nettodagar och medelersättningen per nettodag för sjukpenning har beräknats till per dag. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Eftersom förlängd sjukpenning endast utges maximalt beräknas sammantaget cirka 22 000 personer med sådan ersättning att lämna sjukförsäkringen 2010 till följd av att deras ersättningsdagar tar slut. beräknas cirka 7 000 personer respektive år att lämna sjukförsäkringen av samma anledning. Detta medför att kostnaderna inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas minska jämfört med om dagbegränsningen inte funnits. Motsvarande kostnadsminskningar beräknas till 1 900 respektive . Ett visst återflöde till sjukpenning samt de aviserade förändringarna att sjukfrånvarande i arbetsmarknadspolitiska program vid längre sjukdom ska skrivas ut från programmen bedöms innebära ökade kostnader på sjukpenninganslaget om cirka 700, 900 respektive åren 20102012. Till följd av de förändringar i form av ett högkostnadsskydd m.m. som regeringen har för avsikt att föreslå vad gäller trygghetssystemen för företagare beräknas utgifterna på anslaget öka med 20102012. Regeringen har i sin prognos över den totala utgiftsnivån tagit hänsyn till användandet av s.k. försäkringsmedicinskt beslutsstöd samt förkortade sjukfallslängder till följd av rehabiliteringskedjan. Effekterna av dessa förändringar i termer av minskade utgifter har emellertid inte inkluderats under beslut utan ligger i volymkomponenten i tabell 2.7. beräknas kostnaderna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift uppgå till , till och till . Samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet av anslaget för sjukpenning får användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Dessa medel är statens resurser för såväl som Arbetsförmedlingens kostnader för samverkan och finansiell samordning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 användes totalt för dessa ändamål, vilket var alla de tillgängliga medlen. har mer än hälften av förbrukade medel använts för samverkan enligt nationella handlingsplanen mellan och Arbetsförmedlingen. Verksamheten omfattade , varav Arbetsförmedlingens kostnader var och . har använts för pilotverksamheten med förstärkta insatser för långtidssjukskrivna (), övrig samverkan enligt proposition 1996/97:63, finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården samt alternativa insatser för långtidssjukskrivna. Slutligen har använts för finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. beräknas de totala kostnaderna uppgå till , vilket innebär att de tillgängliga medlen kommer att förbrukas i sin helhet. beräknas användas för samverkan enligt den nationella handlingsplanen mellan och Arbetsförmedlingen. Finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser beräknas uppgå till och för finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården beräknas användas. beräknas användas till försöksverksamheten mellan och Arbetsförmedlingen att bedriva alternativa insatser för långtidssjukskrivna, insatser för att öka kunskapen om de sociala företagens potential när det gäller rehabilitering och sysselsättning samt till centrala insatser inom . Regeringen gör bedömningen att samverkan inom ramen för handlingsplanssamverkan är viktig. Regeringen ser därför över frågan och avser att återkomma avseende medlens storlek och fördelning i regleringsbrev . Samverkansmedlen kommer enligt regeringens bedömning att förbrukas i sin helhet. Det är därför nödvändigt att ange en prioriteringsordning för vad dessa medel får finansiera. Med anledning av de reformer som genomförts av sjukförsäkringen anser regeringen att samverkan mellan samt finansiell samordning mellan sjukförsäkring och hälso- och sjukvård bör prioriteras. Vidare ska också avsätta medel för försöksverksamheten med alternativa insatser för långtidssjukskrivna och samverkan enligt lagen om finansiell samordning. Regeringen kommer att pröva huruvida medlen ska utgöra en del av myndighetens ordinarie verksamhet. Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering kan bevilja rehabiliteringspenning. Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån bedömer behovet av rehabilitering och påbörjar samordnade rehabiliteringsinsatser. Kostnaderna för rehabiliteringspenning har minskat och beräknas minska ytterligare . uppgick kostnaderna för rehabiliteringspenning till . beräknas kostnaderna uppgå till .