prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — De beräknade utgifterna ökar till följd av reformer inom några områden, bl.a., rättsväsen- det, hälso- och sjukvård, arbetsmarknad, kultur samt utbildning. En minskning av utgifterna sker bland annat inom ohälsan. De beräknade inkomsterna minskar till följd av beslut på statsbudgetens inkomstsida med 2009 och med 2010. ökar inkomsterna till följd av beslut med sammanlagt . De tidigare beslutade och föreslagna åtgär- derna på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida medför en försvagning av de offentliga finan- serna med sammantaget ca . försvagas de offentliga finanserna främst till följd av sänkta skatter samt tillfälligt stöd till kommuner och landsting. förstärks de offentliga finanserna till följd av att de konjunkturrelaterade satsningarna på utgifts- sidan sammantaget är som störst 2010 och att de trappas av under de efterföljande åren. Tabell 9.4 Utgifts- och inkomstförändringar 20092012 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt föreslagna och aviserade reformer och finansieringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande Budgeteffekt i förhållande till föregående år Utgiftsförändringar, takbegränsade utgifter2 -1,53 -9,18 -5,14 -3,18 Justering för olika redovisningsprinciper i statsbudgeten och nationalräkenskaperna -9,96 -3,29 varav stöd till kommuner och landsting3 -13,00 -10,60 -2,17 -1,54 -15,10 -6,47 -42,26 -14,74 varav föreslagna/aviserade i denna proposition -15,07 -0,14 varav föreslagna/aviserade ekonomiska vårproposition -3,95 -0,01 varav föreslagna/aviserade i Budgetpropositionen -31,64 varav i tidigare propositioner -6,67 varav föreslagna/aviserade i denna proposition varav föreslagna/aviserade ekonomiska vårproposition varav föreslagna/aviserade i Budgetpropositionen varav i tidigare propositioner Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,30 -0,20 -0,05 varav föreslagna/aviserade i denna proposition -0,05 varav föreslagna/aviserade ekonomiska vårproposition varav föreslagna/aviserade i Budgetpropositionen varav i tidigare propositioner -0,34 -0,28 Summa skattereformer, brutto -41,48 -13,67 Summa indirekta effekter av skatter varav föreslagna/aviserade i denna proposition varav föreslagna/aviserade ekonomiska vårproposition varav föreslagna/aviserade i Budgetpropositionen varav i tidigare propositioner -0,85 -0,55 varav föreslagna/aviserade i denna proposition -0,05 varav föreslagna/aviserade ekonomiska vårproposition varav föreslagna/aviserade i Budgetpropositionen -1,30 -1,00 varav i tidigare propositioner Summa inkomstreformer, netto -34,97 -13,61 Utgifts- och inkomstreformer, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande1,5 -15,29 -6,70 1För utgiftsreformer innebär minustecken anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstreformer innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budgeteffekten av utgifts- och inkomstreformer innebär minustecken att de offentliga finanserna förbättras jäm- fört med året innan. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. 2Se avsnitt 8.1.3 och tabell 8.5. I tabell 8.6 redovisas utgiftsförändringarna per utgiftsområde. Anslagsförändringar som i denna proposition motiverar teknisk justeringar av utgiftstaket för staten ingår ej (se avsnitt 4.5). Anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volymförändringar i trans- fereringssystemen m.m. ingår ej (se avsnitt 8.1.3). Anslagsförändringar som aviseras eller föreslås i denna proposition redovisas i tabell 8.10. 3Det tillfälliga konjunkturstödet på sammanlagt (varav föreslås i denna proposition och föreslogs ekonomiska vårproposition) och utbetalas från statsbudgeten men avses att användas . I nationalräkenskaperna periodiseras stödet därför till 2010, vilket också bättre visar inriktningen på finanspolitiken. Vidare antas att av stödet används för att förstärka kommunernas och landstingens resultat och därför inte påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande. Det gäller även den tillfälliga höjning av statsbidragen 2010 på . Tabellen visar förändringen mellan år och den justering som görs för de olika redovisningsprinciperna på 2010 består av: 13 miljarder lägre utgifter , 13*0,8=10,högre utgifter samt 4*(1-0,8)=0,8 i lägre utgifter . 4Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 5Exklusive indirekta effekter av utgiftsreformer på statsbudgetens inkomstsida. 9.3Den offentliga sektorns finanser bedöms budgetsaldot visa ett mycket Från budgetsaldo till statens finansiella sparande Budgetsaldot visar statens lånebehov och påverkar därmed förändringen av statsskulden. Statens finansiella sparande visar förändringen av den finansiella förmögenheten, exklusive värde- förändringar. Det finansiella sparandet påverkas inte av att staten säljer eller köper finansiella tillgångar, som exempelvis aktier, eller ökar utlåningen, eftersom sådana transaktioner inte förändrar den finan- siella förmögenheten. Däremot påverkas budget- saldot och statsskulden. Förutom denna principiella skillnad avviker redovisningen i statsbudgeten i flera avseenden från redovisningen i nationalräkenskaperna (NR). Budgetsaldot redovisas kassamässigt, dvs. när betalningen sker, medan NR tillämpar perio- diserad redovisning, dvs. när den underliggande aktiviteten sker. Denna skillnad påverkar fram- för allt redovisningen av skatter och ränteut- gifter. uppgick budgetöverskottet till medan det finansiella sparandet uppgick till . Större delen av skillnaden mellan statens finansiella sparande och budgetsaldo 2008 beror på försäljningar av aktier (AB Vin och Sprit). Dessutom var de kassamässigt inbetalda skatterna större än de för året debiterade skatterna. Det är en följd av eftersläpning av skattebetalningarna från hög- (se tabell 9.5). större underskott än det finansiella sparandet. Lån till belastar budgetsaldot med , men inte det finansiella sparandet då statens tillgångar ökar i mot- svarande mån. Det tillfälliga konjunkturbidraget till den kommunala sektorn betalas ut och belastar statsbudgeten , men redovisas i NR . Åren framöver väntas skillnaderna mellan budgetsaldot och det finansiella sparandet minska. Statens finansiella sparande visade 2008 ett överskott på eller 1,4 pro- cent av BNP. Lågkonjunkturen slår hårt mot statens finanser. Inkomsterna minskar och överträffar nivå först . Utgifterna ökar till följd av det försämrade läget på arbets- marknaden och de nu föreslagna reformerna. Det finansiella sparandet beräknas visa under- skott motsvarande av BNP och av BNP 2010. Förbättringen av det ekonomiska läget bidrar därefter till en successiv förstärkning av statens finanser 2011 och 2012 (se tabell 9.6). Tabell 9.6 Statens finanser Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20092012. Tabell 9.5 Statens budgetsaldo och finansiella sparande Utfall , prognos för 20092012. Räntor, periodisering, kurs- Köp och försäljning av aktier, Anm: Beloppen är avrundade och summerar inte därför alltid. Källor: och egna beräkningar. -2,1 -3,5 -2,1 -0,9 Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet i ålderspensionssyste- met uppgick till eller av BNP (se tabell 9.7). Pensionsutbetalningarna överstiger avgiftsin- komsterna . Direktav- kastningen på AP-fondernas tillgångar täcker dock avgiftsunderskottet och det fi- nansiella sparandet i ålderspensionssystemet är alltjämt positivt 2011. En svag utveckling av avgiftsinkomsterna som antalet nytillkommande pensio- närer med en relativt hög pension ökar starkt leder till underskott i det finansiella sparandet 2012. Underskottet finansieras av AP-fondernas tillgångar, som vid utgången av uppgick till ca eller av BNP. Tabell 9.7 Ålderspensionssystemet (inkomstpensionen) Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20092012 -0,1 Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet för kommuner och landsting uppgick sammantaget till 2008 medan resultatet före extraordinära poster uppgick till (se tabell 9.8). Skillnaden mellan det finansiella sparandet och resultatet beror bl.a. på att utgifterna för investeringar blev relativt höga 2008. I NR påverkar hela utgiften för investeringen det finansiella sparandet medan resultatet enligt redovisning endast påverkas av kost- naden för avskrivningen. Tabell 9.8 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20092012 -2,1 -0,8 -0,3 -0,1 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Skatter och bidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 2Övriga inkomster inkluderar kompensation för ingående mervärdesskatt på den kommunala sektorns inköp av varor och tjänster. Källor: och egna beräkningar. Det försämrade läget på arbetsmarknaden medför att skatteunderlaget utvecklas betydligt svagare . I genomsnitt ökade skatte- underlaget, exklusive regleringar, med , medan det 2009 endast ökar (se tabell 9.9).93 Den genomsnittliga kommunala skattesatsen har höjts med , vilket ökar inkomsterna . 93 Skatteintäkterna redovisas justerade för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Vidare redovisas skatteintäkterna 2008 enligt NR, vilket skiljer sig från regeringens beräkning. Tabell 9.9 Skatter och statsbidrag Procentuell utveckling om annat ej anges. Utfall , prognos för 20092012 Skatter och statsbidrag exkl. -0,2 -0,4 -8,2 -2,1 justerat för regleringar, mdkr Anm: I tabellen redovisas utvecklingen av statsbidragen exklusive kompensation för mervärdesskatt. 1Skatteinkomster och statsbidrag redovisas justerade för regeländringar som på- verkar det kommunala skatteunderlaget. I tabellen redovisas skatteintäkterna 2008 enligt NR, vilket skiljer sig från regeringens beräkning. 2Dessutom tillkommer effekter av sänkta arbetsgivaravgifter samt att inkom- sterna från fastighetsavgiften beräknas öka. Källor: och egna beräkningar. På grund av influensapandemin tillförs lands- tingen 2009 för att minska effekterna på den ordinarie hälso- och sjuk- vården. Vidare ökar bidrag till områden som psykiatri och rehabilitering. Sammantaget ökar statsbidragen till kommuner och landsting, exklusive regleringar med 2009.94 Totalt motsvarar detta en ökning av statsbidragen . Utvecklingen mellan åren inkluderar att den tidigare satsningen på plusjobb helt fasas ut . Utöver statsbidragen får kommuner och landsting ytterligare förstärkningar motsvarande en 5 procentig inkomstökning 2009. Inkomst- erna från den kommunala fastighetsavgiften ökar med och sänkta social- avgifter bedöms minska lönekostnaderna med 2009. Den fortsatt svaga konjunkturen och det försämrade läget på arbetsmarkanden medför att tillväxten i skatteunderlaget försvagas ytterligare 2010, då det endast beräknas öka . Sammantaget ökar kommunernas och lands- tingens inkomster från skatter och statsbidrag 2010 . De stimulansåtgärder som regeringen föreslår om totalt 17 miljarder kronor kommer i nationalräkenskaperna att periodiseras till 2010.95 Av dessa medel är ett tillfälligt konjunkturstöd som syftar till att motverka nedskärningar i kommuner och landsting 2010.96 Dessutom ökar statsbidragen bl.a. av satsningen på att förkorta vårdköerna. I takt med att läget på arbetsmarknaden för- bättras 2011 och 2012 växer skatteunderlaget snabbare och beräknas då öka . minskar statsbidragen exklu- sive regleringar. Detta är i första hand en effekt av att konjunkturstödet tillfälligt ökar bidragen 2010. Den beräknade utvecklingen av inkomster och utgifter medför att kommunsektorn redo- visar ett underskott 2009 (se diagram 9.2). Att underskottet blir förhållandevis stort är delvis en följd av att de stimulanser som avser 2010 beräknas få effekter på sysselsättningen . Diagram 9.2 Utveckling av det ekonomiska resultatet före extra ordinära poster i kommuner och landsting Utfall för 19902008, Prognos för 20092012 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. medför statsbidragen att kommuner och landsting väntas kunna hålla uppe sysselsätt- ningen på en högre nivå än vad som annars vore möjligt, som man redovisar ett över- skott. De ökade statsbidragen till kommuner och landsting om totalt 2010 94 Ett exempel på reglering är höjningen av statsbidragen 2010 till följd av att grundavdraget för pensioner ökar. Eftersom detta medför ett bortfall av skatteintäkter för kommuner och landsting, kompenseras detta med höjda statsbidrag. Regleringen medför följaktligen att det utökade grundavdraget är neutralt för kommuner och landsting. 95Av dessa bidrag betalas ut och resterande 2010. () har beslutat att dessa medel nu ska bokföras som bidrag 2010, dvs. till det år de avses att användas. Detta innebär att NR använder samma periodiseringsprincip för bidragen som man gör i den kommunala redovisningen. 96 Resterande utgörs av ett generellt bidrag som ökar med 2011. som förslås i denna proposition och ekonomiska vårproposition bedöms bidra till att motverka nedgången i sysselsättningen i kommunsektorn med ca 23 000 personer . Prognosen baseras på att kommuner och landsting ska klara balanskravet, vilket innebär att kostnaderna anpassas till intäkterna (se diagram 9.3). Givet den informa- tion som fanns tillgänglig när prognosen för konsumtionsutgifterna i kommuner och lands- ting fastställdes förutsågs kommunsektorns inkomster att falla. Det innebär att kostnaderna i volym minskar (se tabell 9.8). Kommunsektorns inkomster har reviderats upp i ett sent skede i arbetet med denna proposition till följd av nya åtgärder samt en reviderad makrobild. Denna förbättrade inkomstutveckling har dock inte kunnat beaktats i prognosen över konsumtions- utgifterna för kommunsektorn 20112012, utan hela inkomstförstärkningen har påverkat resul- tatet, vilket är förklaringen till att kommun- sektorn redovisar positiva resultat 2011 och 2012. Det finns således en stor sannolikhet att prognosen som presenteras i denna proposition överskattar konsumtions- och sysselsättnings- neddragningen i kommunsektorn 20112012. Diagram 9.3 Utvecklingen av kommunsektorns finanser Utfall för 20002008, prognos för 20092012 Inkomster (vänster axel) Utgifter (vänster axel) Finansiellt sparande (höger axel) Källor: och egna beräkningar. 9.3.4Den konsoliderade offentliga sektorns finansiella sparande Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till eller av BNP. Det är en minskning jämfört med , då överskottet uppgick till 3,8 pro- cent av BNP. Minskningen beror på den kraftiga konjunkturnedgången som inleddes . Den djupa lågkonjunkturen gör att över- skottet i det finansiella sparandet vänds till ett underskott . Regeringen räknar med ett underskott på av BNP som ökar till av BNP 2010. Den väntade återhämtningen i ekonomin leder därefter till att underskottet minskar successivt (se tabell 9.10). Försämringen av de offentliga finanserna kommer främst till uttryck i en svag utveckling av skatteinkomsterna. Den svaga utvecklingen gäller även inkomster av räntor och utdelningar. Tabell 9.10 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20092012 -2,2 -3,4 -2,1 -1,1 Källor: och egna beräkningar. Kapitalinkomsterna överstiger emellertid allt- jämnt ränteutgifterna . Utgifterna ökar relativt måttligt, trots krisåt- gärderna och den högre arbetslösheten. I relation till BNP ökar emellertid utgifterna kraftigt, då BNP minskar i nominella termer 2009. Konjunkturen och finansiellt sparande De offentliga finanserna påverkas av konjunktu- ren främst genom att skatteinkomsterna och utgifterna för arbetslösheten varierar med läget på arbetsmarknaden. Som framgår av diagram 9.4 försämras den offentliga sektorns finansiella sparande när arbetslösheten ökar och vice versa. Diagram 9.4 Offentliga sektorns finansiella sparande och arbetslöshet Utfall för 19902008, prognos för 20092012 Finansiellt sparande, procent av BNP Arbetslöshet, procent av arbetskraften Källa: och egna beräkningar minskade BNP med sammanlagt . Arbetslös- heten uppgick till 1993 och den offentliga sektorns finansiella sparande visade ett underskott på av BNP. Dagens ekonomiska utveckling påminner om läget . BNP minskar och arbetslösheten stiger till ungefär samma nivå som 1993. Men den offentliga sektorns finanser väntas inte försämras i samma utsträckning som då. Det ekonomiska läget skiljer sig på flera sätt. Inflationen och räntorna är lägre än och arbetslösheten stiger från en i utgångsläget högre nivå, varför ökningen av antalet arbetslösa är mindre. Det finns vidare andra faktorer som förklarar varför underskottet som andel av BNP kan bli lägre 2010 jämfört med . Då belastades den offentliga sektorns finanser av det avskaffade räntebidraget till bostäder mot- svarande av BNP och stöd till insolventa banker motsvarande av BNP. Dessa två faktorer förklarar hälften av underskottet 1993. 9.4Skuldutvecklingen och den ekonomiska ställningen Den offentliga sektorns förmögenhet består både av realkapital och finansiella tillgångar med avdrag för skulder. Realkapitalet eller kapital- stocken innefattar såväl materiella tillgångar, t.ex. byggnader och anläggningar, som immateriella tillgångar, t.ex. dataprogram. Större delen av den offentliga sektorns kapitalstock består av bygg- nader, vägar och annan infrastruktur som inte ger någon direkt avkastning. En del av kapital- stocken används för produktion av offentliga tjänster, t.ex. skolor, sjukhus och kontorsbygg- nader medan infrastrukturen ger en samhälls- ekonomisk avkastning. De finansiella tillgång- arna omfattar förutom olika fordringar på den privata sektorn även aktier. Aktierna kan vara en likvid tillgång där avsikten är att maximera avkastningen, som t.ex. AP-fondernas aktiein- nehav. Men aktier kan också vara en form för kontroll av realkapital, t.ex. statens ägande av . Skulderna omfattar finansiella skulder, t.ex. statsskulden, och övriga skulder, som leveran- törs- och löneskulder. Utöver detta har staten och den kommunala sektorn åtaganden för tjänstepensioner. Vid utgången av 2008 beräknas den offentliga sektorns förmögenhet ha uppgått till eller av BNP. Kapitalstocken uppgick till eller av BNP. Den finan- siella förmögenheten, skillnaden mellan finan- siella tillgångar och skulder, uppgick till . Pensionsåtagandena på var något större än den finan- siella förmögenheten. Fördelningen av för- mögenheten på sektorer visar att statens andel är lägst då den offentliga sektorns skuld huvud- sakligen består av statsskulden. Den kommunala sektorns förmögenhet består till övervägande del av reala tillgångar, medan ålderspensions- systemets förmögenhet utgörs av finansiella tillgångar (se tabell 9.11). Tabell 9.11 Den offentliga sektorns tillgångar och skulder Anm.: Kapitalstocken är en prognos. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns kapitalstock Kapitalstocken har ökat som andel av BNP . De offentliga investeringarna uppgick till i genomsnitt av BNP . I prognosen förutses att investeringarna kommer att överstiga av BNP, vilket innebär att den offentliga sektorns kapitalstock fortsätter att öka snabbare än BNP (se diagram 9.5). Diagram 9.5 Den offentliga sektorns kapitalstock Procent av BNP. Utfall för 20002007, prognos för 20082012 Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet (nettoställning) Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet, som enligt regelverket för nationalräken- skaperna, redovisas exklusive statens och den kommunala sektorns åtaganden för de förmåns- bestämda tjänstepensionerna, uppgick till motsvarande av BNP 2008. Skulderna för de fonderade avgiftsbestämda tjänstepensionerna ingår, i likhet med premiepensionssystemet, inte heller i den offentliga sektorn utan redovisas i försäk- ringssektorn. är den finansiella förmögenheten positiv, dvs. de finansiella tillgångarna överstiger skulderna (se diagram 9.6). Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar överstiger också ränteutgifterna. Diagram 9.6 Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet Procent av BNP. Utfall för 19902008, prognos för 20092012 Källor: och egna beräkningar. Som framgår av tabell 9.12 ligger den offentliga sektorns finansiella förmögenhet huvudsakligen i ålderspensionssystemets buffertfonder (AP- fonderna), medan staten har en nettoskuld. Den offentliga sektorns finansiella förmögen- het minskade med , trots det positiva finansiella sparandet. Värdeminskningen beräknas ha uppgått till . Av detta belopp svarade värdeminskningen på AP-fondernas tillgångar för . I prognosen antas att den uppgång på börsen som skett under innevarande år ökat värdet på AP-fonderna aktieinnehav vid slutet av året. I övrigt ingår inga andra värdeförändringar i prog- nosen utöver de förutsedda valutakursför- ändringarnas effekt på statskulden. beräknas den finansiella förmögenheten minska med 155 miljarder. De ackumulerade underskotten i det finansiella spar- andet uppgår till . Det motverkas av att ovan nämnda värdeförändringar ger ett positivt bidrag på till den finansiella förmögenheten. Sammantaget beräknas den finansiella förmögenheten uppgå till 2012, vilket motsvarar av BNP. Tabell 9.12 Bidrag till den offentliga sektorns finansiella förmögenhet Procent av BNP. Utfall , prognos för 20092012 -9,4 -11,1 -14,2 -15,3 -15,6 Källor: och egna beräkningar. Statsskulden uppkommer genom statens upp- låning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investe- ringar och kreditgivning. Statsskuldens utveck- ling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakurs- förändringar eftersom ca en femtedel av skulden inklusive skuldskötselåtgärder (derivatinstru- ment och swappar) är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Diagram 9.7 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 20002011 Som framgår av diagram 9.7 har statsskulden som andel av BNP (den s.k. skuldkvoten) minskat från en nivå på 2000 till 2008. Tabell 9.13 Statsskuldens förändring 20082012 Miljarder kronor, om ej annat anges. Utfall , prognos för 20092012 Statsskuld vid årets slut3 Statsskuld i procent av BNP Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Utgörs bl.a. av orealiserade valutakursdifferenser, kortfristiga placeringar och förfalloprofil av övertagna lån från och samt . 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 4Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Källor: och egna beräkningar. Vid utgången av uppgick den konsolide- rade statsskulden till , vil- ket var en minskning med jämfört med föregående år (se tabell 9.13). Minskningen förklaras främst av överskottet i statsbudgetens saldo. Den konsoliderade stats- skulden påverkas även av förändringar av statliga myndigheters innehav av statspapper. Stats- skulden beräknas öka med fram till utgången av 2012 i jämförelse med 2008, vilket till större delen beror på underskott i statsbudgetens saldo. Skuldkvoten beräknas öka från vid utgången av vid utgången av 2012. Konsoliderad bruttoskuld (Maastrichtskulden) Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- skuld definieras av EU-regler och tillämpas inom EU i samband med Stabilitets- och tillväxt- pakten, där medlemsländernas offentliga finanser bedöms mot bakgrund av konvergenskraven. Definitionen innebär att den offentliga sektorns bruttoskuld konsolideras, dvs. minskas med den offentliga sektorns innehav av egna skulder. Värderingen sker till nominellt värde. För svenska förhållanden innebär definitionen att den konsoliderade bruttoskulden består av summan av den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kreditmarknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av stats- papper.