prop · GX031d7 · 2009-09-21 00:00:00 — Fortsatt renovering och modifiering sker av Haubits 77 B (), vilket tillsammans med anskaffningen av precisionsammunition (Excalibur) innebär en förstärkning av förmågan till indirekt bekämpning med lång räckvidd. I fråga om lätta och tunga hjulfordon sker en fortsatt anskaffning utifrån insatsorganisationens behov. har följande förband vidmakthållits: en marin basbataljon. Försvarsmakten redovisar att målen i huvudsak uppnåtts och att utbildningen av förbanden har inriktats mot att prioritera förmågan på kompani- och fartygsnivå. Det kan dock konstateras att förbandsutbildningen har bedrivits utifrån en sänkt ambitionsnivå jämfört med föregående år. Den begränsade övningsverksamheten har till del uppvägts av insatsuppgifter internationellt. har bl.a. följande materielsystem modifierats eller tillförts marinstridskrafterna: ett minröjningsfartyg av Kosterklass samt var följande förband med 30 dagars beredskap anmälda till internationella styrkeregister: del av en amfibiebataljon. Av dessa har del av amfibiebataljonen deltagit i EU:s insats i och . Korvettförbandet påbörjade förberedelser för att kunna delta i EU:s insats utanför . Regeringen anser att inriktningen av marinstridskrafterna i stort följts och läget bedöms som godtagbart. Regeringen har i propositionen 2008/09:140 Ett användbart försvar beskrivit den övergripande inriktningen för marinstridskrafterna. Regeringens inriktning innebär att Försvarsmakten bör fastställa relevanta förbandsmålsättningar . Marinstridskrafterna ska med ytstridsfartyg, minröjningsfartyg, ubåtar, amfibie- och sjöinformationsförband vidmakthålla och utveckla förmågan till kvalificerad ytstrid, ubåtsjakt, minröjning, luftförsvar och underrättelseinhämtning. Primärt ska dessa förmågor kunna nyttjas i vårt närområde för att skydda svenska intressen till havs. Marinstridskrafterna ska även kunna delta i lämpliga insatser utanför vårt närområde i syfte att tillsammans med andra bidra till skydd av sjöfart, annan maritim verksamhet samt att från fartyg kunna stödja markoperationer. Marinstridskrafterna ska i huvudsak utgöras av stående förband. Genom internationell övningsverksamhet och deltagande i insatser ska Försvarsmakten fortsätta utveckla sin förmåga att verka inom ramen för en multinationell sjöstyrka. Två sjöstridsflottiljledningar och en ubåtsflottilj med ledning, två korvettdivisioner, två minröjningsdivisioner, två underhållsdivisioner och en röjdykardivision ska vidmakthållas. Vidare kommer amfibiebataljonen att inleda arbetet med omorganisation till en manöverbataljon med amfibisk förmåga. Amfibiebataljonen ska utvecklas i nära samverkan med övriga manöverbataljoner. tillförs de första korvetterna av Visbyklass insatsorganisationen. Dessa fartyg kommer kunna användas i marinens insatsverksamhet. Förmågan till bl.a. kvalificerad ytstrid, ubåtsjakt samt minröjning kommer, i takt med att fler fartyg införs, successivt att öka. Till 2014 kommer samtliga fem fartyg att ha levererats till Försvarsmakten. Halvtidsmoderniseringen av minröjningsfartyg av Landsortklass, som efter modifieringen kallas Kosterklass, slutförs. Amfibebataljonens materiella förnyelse kommer att anpassas till omorganisationen mot en manöverbataljon med amfibisk förmåga. 2008/09:140 anförde regeringen att den avsåg pröva om ubåtsförmågan ska vidmakthållas genom livstidsförlängning eller genom nyanskaffning. Regeringen beslutade om konstruktionsfasen av nästa generations ubåt. fattade regeringen ett nytt beslut med innebörden att konstruktionsfasen ska fullföljas i enlighet med det ursprungliga beslutet . kommer regeringen att begära in kompletterande underlag för att i tilläggsbudget ta ställning till nästa steg. Underlaget ska beakta de av regeringen fastställda principerna för materielförsörjning liksom i möjligaste mån regeringens mål om en öppnare och effektivare försvarsmaterielmarknad. För att fortsatt ha tillgång till fartygsburen signalspaning efter påbörjas byggnation av ett nytt signalspaningsfartyg. påbörjas produktdefinitionsstudie av nytt stödfartyg. Med hjälp av stödfartyg kan den operativa nyttan av befintliga förband och fartyg öka jämfört med . Ersättning av de befintliga stödfartygen påbörjas i den takt ekonomin medger. har bl.a. följande flygförband vidmakthållits: en stridslednings- och luftbevakningsbataljon, fyra stridsflygdivisioner JAS 39, en transportflygdivision (Tp 84), en central transportflygdivision (Tp 102), en signalspaningsflygdivision (S 102B) samt två regionala transportflygdivisioner (Tp 100). Huvuddelen av målsättningarna på flygförbanden har uppnåtts. Det kan dock konstateras att förbandsutbildningen har 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 bedrivits utifrån en sänkt ambitionsnivå jämfört med föregående år. Det ekonomiska läget resulterade i reduceringar i flygtidsuttaget. Detta har bl.a. lett till att verksamheten vid vissa förband begränsats och att tillförseln av flygförare i insatsorganisationen . Flygförbanden deltog bl.a. i övningarna Red Flag 08 i , samt Joint Warrior 08 i . Övningarna genomfördes med gott resultat. Förmågan till taktisk flygtransport har vidmakthållits. Det har varit en fortsatt hög belastning på transportflygdivisionen . Parallellt har personella resurser avsatts till det multilaterala samarbetet för strategiska flygtransporter, Strategic Airlift Capability (SAC). Förbandet är baserat i och utrustas med flygplan av typen . Till stridsflygdivisionerna har sex st. flygplan JAS 39 C/D levererats . En stridsflygdivision har omskolats till JAS 39 C/D . Tre av fyra stridsflygdivisioner var således ombeväpnade till JAS 39 C/D vid utgången av 2008. Regeringen ska, i enlighet med beslut om riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS 39 Gripensystemet, redovisa läget inom projektet för (prop. 1981/82:102, bil. 2, bet. 1981/82:FöU18, rskr. 1981/82:374). Objektsramen omfattade tiden till . Vid Försvarsmaktens slutredovisning av objektsramen (Fö2008/1515/MIL) hade av det ekonomiska värdet av verksamheten i objektsramen levererats till Försvarsmakten. Kvarvarande verksamhet bedöms vara levererad till Försvarsmakten senast vid utgången av 2011. I och med avslutningen av objektsramen kommer åtgärder för vidareutveckling och vidmakthållande av JAS 39 Gripensystemet att beslutas av och regeringen. var följande flygförband anmälda till internationella styrkeregister med 30 dagars beredskap: en division JAS 39, ett transportflygförband Tp 84, samt ett signalspaningsflygförband S 102B. Därutöver var en flygbasenhet anmäld till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen anser att inriktningen av flygstridskrafterna i stort har följts och läget bedöms som godtagbart. Regeringen har i propositionen 2008/09:140 Ett användbart försvar beskrivit den övergripande inriktningen för flygstridskrafterna. Regeringens inriktning innebär att Försvarsmakten bör fastställa relevanta förbandsmålsättningar . Regeringens anser att flygstridskrafterna bör utvecklas mot en hög tillgänglighet med en kvalificerad förmåga att genomföra strid i hela skalan från lågintensiva till högintensiva konfliktnivåer. Flygstridskrafterna bör utveckla förmågan att självständigt, och i internationell samverkan, genomföra insatser i och i vårt närområde. Insatser ska även kunna genomföras utanför närområdet i de fall de lämpar sig för de svenska förbanden. I enlighet med det regeringen angav i inriktningspropositionen bör tillgängligheten av de JAS 39-divisioner med lägst beredskap successivt öka. Förmågan till taktiska och strategiska flygtransporter är av stor betydelse för många av Försvarsmaktens insatser och bör därför utvecklas, t.ex. genom livstidsförlängande åtgärder på transportflygplan Tp 84, samt fördjupat nordiskt och internationellt samarbete. förbandssätts den luftburna stridslednings- och luftbevakningsplattformen ASC 890. Detta medför en förbättrad förmåga att utöka radartäckning och stridsledningskapacitet. Ombeväpningen av insatsorganisationen från JAS 39 A/B till JAS 39 C/D fortskrider enligt handlingsplanen för Gripensystemet. Fortsatta vidareutvecklings- och vidmakthållandeåtgärder på JAS 39 genomförs. som åtgärder för förbättrad interoperabilitet genomförs på JAS 39 C/D, inom ramen för den avslutade objektsramen, etableras en interoperabel markbaserad stridsledningsfunktion för utbildning. Den nya stridsledningsfunktionen är baserad på befintlig operativ struktur. har helikopterbataljonen varit under fortsatt utveckling. Försvarsmaktens helikoptrar har lämnat stöd till samhället under flera insatser . och har vidmakthållits. Leverans och förbandssättning av har fortskridit med i huvudsak gott resultat. Planerad avveckling av har avbrutits i enlighet med regeringens inriktning. Regeringen konstaterar att ursprunglig planering avseende helikopterverksamheten inte kunnat följas på grund av leveransförseningar och brister i nya och modifierade helikoptersystem, främst vad gäller (för medicinsk evakuering) och . Bristerna har inneburit förändringar i verksamhet och insatsplaneringen. Regeringen anser att helikopterbataljonens förmåga att understödja arméförband och förband med helikopterenheter i flera fall är av stor betydelse för Försvarsmaktens användbarhet. Helikopterbataljonen bör därför utveckla förmågan att i samverkan med svenska och utländska förband verka i en internationell miljö till stöd för pågående och planerade insatser. Regeringen tillsatte en särskild utredare (2008:07) för att se över hur förmågan att understödja Försvarsmaktens insatsförband med helikoptrar ska bibehållas respektive förbättras, samt vilka krav det ställer på dimensionering och organisation av helikopterförbanden (direktiv 2008:118, samt tilläggsdirektiv 2008:148 och 2009:27). redovisade utredaren delrapporten (SOU 2009:67), där en avveckling av systemet föreslås. Därefter kommer regeringen ta ställning till helikopter 4-systemet. Utredaren ska redovisa sin slutrapport . Helikopterverksamheten inom Försvarsmakten ska långsiktigt baseras på och . fortsatt modifiering av den markoperativa versionen av . Vissa exemplar av kommer enligt nuvarande planering att levereras i en grundversion för påbörjande av utbildning. kommer att vidmakthållas fram till dess att är fullt operativ eller längre. Förbandssättning av , med förmåga till medicinsk evakuering, bedöms komma att genomföras . Ytterligare modifiering av två stycken kommer enligt nuvarande planering att genomföras . Regeringen har i prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar, givit sin syn på den framtida personalförsörjningen. En bärande princip är att den ska bygga på frivillighet. Förändringarna inom personalförsörjningsområdet är av stor omfattning och kommer att ta tid att genomföra i sin helhet. Olika utredningar utgör underlag för att utforma ett nytt system. har haft som uppgift att ge förslag till en svensk veteranpolitik, dvs. ansvaret för personalen före, under och efter insatser internationellt. Utredningen har redovisat sitt förslag i betänkandet SOU 2008:91. Utredningen om totalförsvarsplikten, med uppdrag att bland annat utforma förslag som möjliggör frivillig rekrytering och utbildning, redovisade ett antal principiella förslag i fråga om framtidens frivilliga grundläggande militära utbildning vilka har behandlats av regeringen i prop. 2008/09:140. Den slutliga redovisningen har lämnats i betänkandet Totalförsvarsplikt och frivillighet (SOU 2009:63) och är nu föremål för remiss. Den tillsatta (dir. 2009:58) ska skapa förutsättningar för en säker bemanning av insatser, ge möjligheter till tidsbegränsad anställning samt ge förutsättningar för att anställa och kontraktera soldater. har i sin rapport även lämnat förslag med förändringar av personalförsörjningen avseende officersutbildning. beslut om den försvarspolitiska inriktningen skapar förutsättningar för att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 påbörja reformeringen av personalförsörjningssystemet. Resultatet från det ovan beskrivna utredningsarbetet kommer att ge underlag för den närmare utformningen av olika delar av det nya systemet. Inriktningen kan komma att behöva justeras så snart som vunna erfarenheter blir tillgängliga. Regeringen avser att återkomma till inriktningen i dessa delar. påbörjade cirka 7 900 totalförsvarspliktiga värnpliktsutbildning. utbildades även huvuddelen av de totalförsvarspliktiga som påbörjat sin utbildning (cirka 5 000 personer). Andelen kvinnor av de totalförsvarspliktiga ligger kvar på . Vid sidan av värnpliktsutbildningen har ungefär 700 personer genomfört direktutbildning inför tjänstgöring i hemvärnet. har fortsatt att redovisa goda resultat av den nya lämplighetsundersökning inför mönstringen som infördes . Av de mönstringsskyldiga männen har svarat på frågorna i lämplighetsundersökningen. har även kvinnorna i åldersklassen aktivt bjudits in av att delta i lämplighetsundersökningen. eller drygt 16 000 personer valt att frivilligt svara på frågorna i undersökningen. Jämfört innebär detta att mångfalt fler kvinnor kommit i kontakt med försvarets rekrytering. Regeringen ser positivt på denna utveckling. Det intresse som visats kan komma att innebära att en väsentligt högre andel kvinnor än tidigare kommer att genomgå grundläggande militär utbildning . Myndigheten har lämplighetsprövat drygt 2 600 kvinnor som anmält intresse för antagningsprövning och drygt 70 000 mönstringspliktiga män. Av dessa har cirka 24 000 män genomgått mönstring och 1 000 kvinnor antagningsprövning. Cirka 6 800 män och cirka 460 kvinnor har skrivits in till värnplikt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens bedömning: Reformeringen av soldatförsörjningen i fråga om rekrytering och grundutbildning bör ta sin början . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen tillsatte 2007 en kommitté (Utredningen om totalförsvarsplikten, Fö2008:01) med uppdrag att bland annat utforma förslag som möjliggör frivillig rekrytering och utbildning av sådan personal som under nuvarande förhållanden tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt (dir. 2007:147). Kommittén redovisade i SOU 2008:98 ett antal principiella förslag i fråga om framtidens frivilliga grundläggande militära utbildning vilka har behandlats i den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Kommittén har därefter redovisat sina slutliga förslag (SOU 2009:63). är förslagen föremål för remiss. Regeringen avser därefter att återkomma till . Regeringens målsättning är som tidigare att reformeringen av soldatförsörjningssystemet ska ta sin början . Övergången bör ske enligt de principer som redovisats av Utredningen om totalförsvarsplikten. Ansvarig myndighet för tester, urval och personalredovisning m.m. Regeringen redovisade i propositionen (2008/09:140) Ett användbart försvar bedömningen att personalförsörjningen av alla personalkategorier i Försvarsmakten bör vila på frivillighet. I linje med detta bör även Försvarsmakten få ett större ansvar för rekryteringen av sin personal. Enligt regeringens mening innebär en rekrytering baserad på frivillighet vidare att det bör finnas utrymme för att åstadkomma en utifrån dagens behov mer rationell ordning i fråga om test- och urvalsverksamhet. har i sin rapport föreslagit bland annat att avvecklas , och att Försvarsmakten övertar ansvaret för rekrytering, inklusive prövning och uttagning av myndighetens samtliga personal- kategorier, samt personalredovisning. Förslaget har remitterats. Utredningen om totalförsvarsplikten har i sitt slutbetänkande Totalförsvarsplikt och frivillighet (SOU 2009:63) föreslagit att Försvarsmakten ska vara huvudman för rekrytering av soldater och sjömän som tjänstgör på frivillig grund och ansvara för bland annat marknadsföring, urval samt beslut om vilka tester som bör föregå grundläggande militär utbildning. Vidare har kommittén föreslagit att Försvarsmakten bör åläggas att från köpa sådana tester som föregår urval, och att den konkurrensbegränsning som detta innebär ska utvärderas efter en övergångsfas. bör enligt kommitténs uppfattning även vara ansvarig myndighet för totalförsvarets centrala personalredovisning. Efter att förslaget från utredningen om totalförsvarsplikten har remitterats avser regeringen att återkomma till om hur testverksamheten bör vara organiserad, i samband med övriga frågor om det framtida systemet för rekrytering, personalredovisning, grundläggande utbildning och tillämpning av totalförsvarsplikten m.m. Det beslutade tvåbefälssystemet är under införande. har 279 specialistofficerare anställts och /påbörjade 271 individer utbildning till specialistofficerare. Regeringen anser att viktigt första steg tagits i och med anställandet av specialistofficerare. Försvarsmakten har inlett tillämpningen av ett karriärväxlingssystem. har elva officerare lämnat Försvarsmakten med hjälp av karriärväxlingsverktyg. Detta var mindre än hälften jämfört med förväntat utfall. Andelen kvinnliga officerare har ökat marginellt och legat på . Regeringen har dock noterat att andelen antagna kvinnor till den aspirantutbildning som startade är och ser positivt på utvecklingen. I den fortsatta uppbyggnaden av specialistofficerskåren bedömer regeringen att det är angeläget att så långt som möjligt fylla specialistofficersbefattningar med redan anställda officerare. Regeringen anser att ett fungerande karriärväxlingssystem är en viktig förutsättning för att kunna skapa och vidmakthålla önskvärd kompetens- och åldersstruktur i Försvarsmakten. Regeringen anser därför att Försvarsmakten bör intensifiera sina ansträngningar för att skapa ett fungerande karriärväxlingssystem. För att stärka personalförsörjningen i det reformerade försvaret menar regeringen att ansträngningar måste göras för att både män och kvinnor ska utgöra en självklar bas vid rekrytering av personal. Regeringen anser att andelen kvinnor i Försvarsmakten måste öka. Försvarsmakten har en ogynnsam ålders-, kompetens- och könsfördelning på sin personal. I det korta perspektivet går detta inte att avhjälpa. Införandet av tvåbefälssystemet, där flertalet specialistofficerare endast bedöms arbeta en del av sitt yrkesverksamma liv i Försvarsmakten, kommer dock att medföra en förändrad ålders- och kompetensstruktur. Regeringen menar att Försvarsmakten för att kunna ställa om sin personalförsörjning från plikt till frivillighet måste öka sin attraktionskraft samt effektivisera sin rekryteringsförmåga. Regeringen anser att den viktigaste frågan för att säkerställa detta är att Försvarsmakten, liksom andra statliga myndigheter, fortsatt framstår som en trovärdig och attraktiv arbetsgivare. I tabell 3.4 redovisas hur antalet anställda har förändrats och . Siffror inom parentes visar antalet årsarbetare. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.4 Personella förändringar i Försvarsmakten (8 900) (8 400) (8 500) (6 500) (6 200) (6 280) (1 590) ( 1 200) ningsavtalet [1] (17 300) (16 200) (15 600) [1] den första kolumnen visar läget ökade genomsnittsåldern för yrkesofficerare från till och för civilanställd personal från till . Ökningen är i huvudsak en konsekvens av den försvarspolitiska beslutet med de rationaliseringar, personalreduktioner och utbildningsstopp som följde. I tabell 3.5 nedan redovisas Försvarsmaktens löne- och avvecklingsutgifter. Tabell 3.5 Löneutgifter i Försvarsmakten Alla anslag, , priser På kort sikt bör Försvarsmakten fortsätta införandet av det nya personalförsörjningssystemet, bl.a. innefattande det beslutade tvåbefälssystemet, med tillgänglig personal. Det kommer att krävas åtgärder för att säkerställa inflöde av personal, dvs. av såväl kontrakterade som anställda soldater och sjömän respektive officerare. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förutsätter även att personal lämnar Försvarsmakten. Karriärväxlingsverktyget kan här spela en betydande roll. Regeringen avser därför att ge Försvarsmakten i uppgift att redovisa åtgärder för att skapa ett bättre fungerande karriärväxlingssystem samt i övrigt för att förbättra ålders- och kompetensstrukturen i Försvarsmakten. I syfte att skapa en effektivare användning av sin personal anser regeringen, i likhet med det framfört i rapporten - med fokus på officersförsörjningen (RiR 2009:11), att Försvarsmakten har problem med hög personalrotation. Regeringen avser ge Försvarsmakten i uppgift att vidta åtgärder som leder till ökad kontinuitet på befattningar. Den frivilliga försvarsverksamheten, som har en fortsatt viktig roll, har inom det militära försvaret bl.a. bedrivits med inriktning på att bemanna befattningar inom hemvärnet. Därutöver har vissa organisationer kunnat ställa instruktörer med specialkompetens till förfogande för utbildningsverksamheten. Stöd har också lämnats till Försvarsmaktens övningsverksamhet. Av anslaget 6:8 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer har Försvarsmakten förbrukat . Förbrukningen inom ramen för krisberedskapsområdet har uppgått till . Av de som regeringen ställde till Försvarsmaktens förfogande för ersättning till frivilligorganisationerna för deras utbildningsverksamhet m.m. har förbrukats. Regeringen redovisade i prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar sin syn på utvecklingen avseende den frivilliga försvarsverksamheten. Bland annat anförde regeringen att frivillig verksamhet ofta är ett kostnadseffektivt sätt för samhället att tillgodose resursbehov som kan vara tillfälliga men omfattande. Effektiviteten i verksamheten bör dock ökas genom att det statliga stödet i ökad omfattning bör utgå till verksamheter i stället Regeringen ansåg dock att organisationsbidraget bör finnas kvar, men att omfattningen av och inriktningen för det bör ses över. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:10 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret inte längre ska finnas uppfört på statsbudgeten. Regeringen bedömde också att de behov som finns i olika sektorer av samhället och som är direkt kopplade till verksamheten bör utgöra grund för uppdrag som myndigheter, kommuner och andra ger till frivilliga försvarsorganisationer. Enligt regeringens uppfattning kommer de frivilliga försvarsorganisationerna att även fortsättningsvis spela en viktig roll för både det militära försvaret och inom ramen för krisberedskapen. När det gäller det militära försvaret anser regeringen att frivilligorganisationerna har sin huvudsakliga roll när det gäller bemanningen av vissa befattningar i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Denna inriktning stöds av Försvarsberedningen i den senaste rapporten i användning (Ds 2008:48). Detta leder till att de frivilliga försvarsorganisationernas roller och därmed förutsättningarna för deras verksamhet kan komma att förändras. Frivilliga försvarsorganisationer har emellertid en fortsatt viktig roll att spela genom att ge folklig förankring och möjlighet att tillvarata det personliga engagemanget. Som nämnts ovan kräver Försvarsmaktens försörjning med soldater och sjömän och rekryteringen till de nationella skyddsstyrkorna särskild uppmärksamhet. Mot denna bakgrund anser regeringen att de frivilliga försvarsorganisationerna kan spela en viktig roll när det gäller att bidra till Försvarsmaktens rekrytering av intresserade och lämpliga ungdomar till sin verksamhet. Organisationerna kan inom ramen för sin ungdomsverksamhet främja intresset för Försvarsmaktens verksamhet. Enligt regeringens uppfattning bör denna typ av verksamhet utgöra en viktig uppgift för de frivilliga försvarsorganisationer som kommer att få uppdrag av Försvarsmakten. Avvecklingen av organisationsenheter och andra förändringar i grundorganisationen med anledning av försvarspolitiska beslut är slutförd . En del av de nyinvesteringar som aviserades i det försvarspolitiska beslutet återstår däremot. En översyn av Försvarsmaktens fastighetsplan har genomförts. har omorganisationen av Högkvarteret slutförts, innefattande att Operativa staben samt Armétaktiska, Marintaktiska och Flygtaktiska staberna har omlokaliserats från till . Likaså har Fjärde sjöstridsflottiljen omlokaliserats inom kommun från till .