prop · GX031d12 · 2009-09-21 00:00:00 — På samma sätt som omställningspensionen är änkepensionen uppbyggd med en garantinivå (garantipension) och en inkomstrelaterad del (tilläggspension). Garantipensionen upphör vid medan den inkomstrelaterade änkepensionen är livsvarig. En jämförelse mellan medianinkomsten för kvinnor med änkepension och ensamstående kvinnor utan änkepension visar att det inte är någon större skillnad i inkomststandarden efter fyllda . Medianinkomsten för kvinnor med änkepension är för denna grupp högre . Före är däremot änkornas medianinkomst högre än för ensamstående kvinnor som inte har änkepension. Att skillnaden i inkomst är mindre efter Kvinnor med änkepension utgör majoriteten av de vuxna efterlevande som uppbär någon form av efterlevandepension. Det finns cirka 340 000 kvinnor med änkepension medan antalet personer med omställningspension och förlängd omställningspension är cirka 6 500. Det är dubbelt så många kvinnor som män som uppbär omställnings- och förlängd omställningspension. Om man ser till åldersfördelningen bland de vuxna som uppbär någon form av efterlevandepension så är de äldsta kvinnor med änkepension. Det beror på de långtgående övergångsregler för änkepensionen som infördes när efterlevandepensioneringen reformerades. I första hand avsåg övergångsreglerna att skydda äldre kvinnor eftersom deras anknytning i allmänhet var svagare till arbetsmarknaden än yngre kvinnors. De yngsta personerna som uppbär efterlevandepension till vuxna är de som uppbär förlängd omställningspension. Den förlängda omställningspensionen betalas ut till barnfamiljer och längst t.o.m. det år det yngsta barnet har fyllt medan omställningspensionen upphör för personer som inte har barn. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.5 Åldersfördelning inom respektive efterlevandeförmån 25 - 29 30 - 34 Källa: , STORE Ingen granskningsrapport eller revisionsberättelse med invändning har lämnats inom utgiftsområdet. Utgiftsområdet omfattar grundtryggheten för dem och för dem som genom dödsfall förlorat en make eller förälder. För dem som har en genomsnittlig eller hög inkomstgrundad ålderspension eller är försäkrad på annat sätt har utgiftsområdets förmåner ingen ekonomisk betydelse eller en betydelse av kompletterande art. För övriga med inga eller mindre andra ekonomiska resurser är förmånerna dock av fundamental betydelse eftersom de som regel utgör pensionärens dominerande inkomstkälla. För den gruppen finns på grund av deras ålder som regel heller inga eller ytterst begränsade möjligheter att påverka sin ekonomi. Med tanke på detta och att förmånerna utgör ett grundskydd där nivåerna är satta därefter är stabilitet i nivåerna av särskilt intresse för pensionärernas ekonomi och trygghet. Det har också getts uttryck i målet för utgiftsområdet, nämligen att grundskyddet ska vara värdeskyddat. Av intresse är också att spelreglerna är stabila . Av detta skäl är pensionsöverenskommelsen viktig en långsiktig överenskommelse mellan fem partier om pensionssystemet för stabilitet och ett system som inte ändras vid regeringsskiften. För att försäkra sig om att den ekonomiska standarden för dem som omfattas av grundtryggheten i praktiken är värdesäkrad görs återkommande mätningar av den ekonomiska standarden. För den senaste kan också konstateras att utvecklingen efter skatt för dem som är beroende av grundtryggheten varit svagt positiv. Den senaste omräkningen av pensionerna var också förhållandevis stor då garantipensionen höjdes . Till följd av den finansiella krisen ställs samhället och många grupper inför stora påfrestningar som kan bli särskilt kännbara för dem med små ekonomiska marginaler. Det är också av detta skäl som grundtryggheten inom utgiftsområdet är kopplad till prisutvecklingen och därmed är värdeskyddad. Krisen har inneburit fallande priser så att det prisbasbelopp som styr flertalet av förmånerna sjunker . Det innebär att garantipensionen, efterlevandepensionerna och äldreförsörjningsstödet minskar nominellt . Det är dock en effekt av värdesäkringen och en effekt av att priserna, mätt som förändring av konsumentprisindex, sjunkit. Det är därför ingen real försämring och köpkraften blir därmed oförändrad. I den meningen påverkas inte de pensionärer som är beroende av grundskyddet ekonomiskt av den finansiella krisen. Regeringen har dock uttalat en strävan att förbättra för landets pensionärer, vilket för dem med garantipension innebär en real förbättring 2010. En förbättring i form av höjt grundavdrag och lägre skatt för det stora flertalet pensionärer genomfördes . Regeringen avser senare återkomma med förslag till ett nästa steg med ytterligare sänkt skatt fr.o.m. . Effekten för dem med garantipension beräknas med det kommande förslaget leda till att nettot efter skatt blir såväl nominellt som realt högre 2010 än 2009. Även de med lite högre pensioner få en real förbättring när man beaktar det sänkta prisläget, även om nettot i nominella termer blir något lägre. inrättas (prop. 2008/09:202). Den nya myndigheten föreslås ansvara för administrationen av ålderspension (inkomstpension, tilläggspension, premiepension och garantipension) samt även alla pensionsrelaterade förmåner; efterlevandepension, bostadstillägg till pensionärer m.fl. (BTP), äldreförsörjningsstöd, efterlevandestöd till barn, arbetsskadeersättning till efterlevande, ärenden om överföring av värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna, sjömanspension samt den frivilliga pensionsförsäkringen. övertar därmed all verksamhet från () och viss verksamhet från . Se även vidare avsnitt 3.5 under Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Den nya myndigheten ska ha pensionärer och pensionssparare i fokus och på ett bättre sätt svara upp mot medborgarnas behov av kunskap och information i frågor rörande ålderspensioner. För de pensionärer som även ges ersättning inom de pensionsrelaterade förmånerna kommer det i normalfallet endast krävas en myndighetskontakt för den enskilde. Därmed skapas bättre förutsättningar för att uppfylla medborgarnas krav på tillgänglighet, tjänster och information från myndigheten. Regeringen bedömer att kommer att skapa förutsättningar för en effektivare och billigare administration till nytta för pensionssparare och pensionärer. En myndighet som kännetecknas av service av hög kvalitet inbegriper också att utbetalningarna från välfärdssystemen sker och enbart till de som är berättigade till stöd. Regeringen anser därför att bör ha en viktig roll i att utveckla arbetet med att förhindra felaktiga utbetalningar. Generella åtgärder som syftar till att säkerställa att rätt utbetalning sker till den som är berättigad stöd redovisas i Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12 .4 Arbete mot felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemen. När inrättas läggs () ner. PPM:s verksamhet har tidigare redovisats under utgiftsområde 2 men flyttas nu till utgiftsområde 11. Eftersom det inte längre finns någon verksamhet avseende premiepensionssystemet under utgifts- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 område 2 redovisas resultatet för PPM:s verksamhet här. Resultatredovisning för () PPM:s huvudsakliga uppgift är att hantera individuella konton för pensionsmedel i olika värdepappersfonder och besluta om utbetalning av premiepensioner. Målen för PPM är att: -administration och förvaltning av premiepensionerna ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionsspararna, -de erbjudna försäkringsprodukterna över tiden var för sig bär sina egna kostnader. betalade varje pensionssparare i genomsnitt av pensionsbehållningen i avgift eller totalt . Det innebär att kostnaden är oförändrad jämfört med året innan. Avgiften till fondförvaltarna har minskat från i genomsnitt till . har avgiften för administrationen ökat från . Den viktigaste orsaken för den senare ökningen är att värdeutvecklingen för fonderna inom premiepensionssystemet minskade kraftigt . Höjningen förklaras också till viss del av högre driftskostnader. Tabell 3.7 Avgifter som pensionsspararna betalar till PPM Fondbolagens förvaltningsavgifter minskade från 2,4 till . Av dessa kommer att återföras till pensionsspararna , vilket motsvarar en sänkning av den genomsnittliga förvaltningsavgiften från till , dvs. en rabatt på . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 återfördes avseende 2007 till pensionsspararna som rabattmedel. Tabell 3.8 Förvaltningsavgift (i procent) efter rabatt 2006 2008 för respektive fondkategori En god kunskap om hur premiepensionssystemet fungerar är väsentlig och en prioriterad fråga för myndigheten. Information till pensionsspararna har i huvudsak förmedlats via det årliga värdebeskedet (det kuvertet), genom riktad information till nytillkommande pensionssparare och ett särskilt värdebesked för pensionärer. Även pensionssparare som sedan start inte gjort några omplaceringar av sina fonder fick del av riktade insatser. En av utgångspunkterna för informationsarbetet är att informationen ska vara kostnadseffektiv. Därför har PPM t.ex. fortsatt med satsningar på webbplatsen för att öka tillgängligheten till det personliga kontot. Ett led i detta är dygnet-runt-öppen inloggning och utbyggd information om funktionerna på kontot. PPM har också utvidgat samarbetet med webbplatsen , där pensionsspararna kan få en heltäckande bild av sin totala framtida pension. Genom så kallad sömlös inloggning kan den som är inloggad på ppm.nu i dag gå direkt till sitt konto på utan ytterligare inloggning. kan man förutom den personliga koden även logga in med e-legitimation. Antalet inloggningar på det personliga kontot ökar stadigt och uppgick totalt till 31,1 miljoner jämfört med 27,6 miljoner året innan. Antalet fondbyten har ökat från 2,6 till 3,2 miljoner fondbyten , en ökning . Av dessa gjordes via PPM:s webbplats. Sammantaget bedömer regeringen att PPM har redovisat verksamheten i enlighet med upp- ställda krav och sammantaget bedöms att målen för verksamheten har uppnåtts. 3.8.1Beräkning av bostadstillägg vid uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad Regeringens förslag: Schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b § inkomstskattelagen (1999:1229) ska inte beaktas som inkomst av kapital vid beräkning av bidragsgrundande inkomst avseende bostadstillägg till pensionärer m.fl. Ärendet och dess beredning: Ärendet har beretts under hand med och . Skälen för regeringens förslag: Vid beräkning av bidragsgrundande inkomst för bostadstillägg till pensionärer m.fl. ingår överskott i inkomstslaget kapital. Enligt 14 § lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. ska beräkning av överskott i inkomstslaget kapital göras enligt bestämmelserna i 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) med vissa justeringar. Från och med har det tillkommit en intäkt i inkomstslaget kapital. Den nya intäkten är en schablonintäkt som påförs den som har beviljats uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av en privatbostad. Schablonintäkten motsvaras inte av någon faktisk inkomst utan påförs den enskilde för att det ska vara möjligt att ta ut en årlig ränta på uppskovsbeloppet så länge uppskovet består helt eller delvis. Schablonintäktens storlek är av uppskovsbeloppets storlek vid beskattningsårets ingång. Det innebär att den som beviljats uppskov med påförs en schablonintäkt på som uppskovet består. Eftersom beräkningen av inkomst av kapital enligt nuvarande regler för bostadstillägget följer inkomstskattelagen medför detta att schablonintäkten även beaktas i den bidragsgrundande inkomsten. Det är cirka 5 100 personer med bostadstillägg som får ett lägre bostadstillägg till följd av ändringen i inkomstskattelagen. ningen är i genomsnitt . För statsbudgeten innebär det en oavsedd kostnadsminskning på . Bostadstillägget är en del av grundskyddet i pensionssystemet och dess syfte är att även pensionärer med låga inkomster ska kunna efterfråga en bra bostad. Avsikten är att det är den enskildes faktiska inkomster som ska ligga till grund för beräkningen av bostadstillägget. Schablonintäkten är emellertid inte en faktisk inkomst och regeringen anser därför inte att den bör ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Regeringen föreslår därför att ett undantag införs i 14 § lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. så att schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b § inkomstskattelagen inte beaktas som inkomst av kapital vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten för bostadstillägg till pensionärer m.fl. Regeringen har i propositionen Socialförsäkringsbalk (prop. 2008/09:200) bl.a. föreslagit att ska anta en socialförsäkringsbalk med ikraftträdande . Det nu lämnade förslaget föranleder även ett förslag till ändring i socialförsäkringsbalken. Något förslag till sådan ändring lämnas inte . Regeringen avser emellertid att överlämna en proposition med förslag till ett flertal lagändringar av följdändringskaraktär i socialförsäkringsbalken. En följdändring till det nu lämnade förslaget kommer att föreslås i den kommande propositionen. 3.9.11:1 Garantipension till ålderspension Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Anslaget används för garantipension till ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i första hand prisbasbeloppets utveckling, befolkningsutvecklingen, följsamhetsindexeringen samt utvecklingen av den genomsnittliga pensionsnivån på de inkomstrelaterade pensionerna, inkomstpension, tilläggspension och premiepension. Utgifterna för anslaget uppgick för till vilket var lägre än anslagsbeloppet och lägre än det belopp som betalades ut . beräknas anslaget underskridas med . Garantipension är bosättningsbaserad och kan tidigast betalas ut från och med 65-årsmånaden. För full garantipension krävs att man har varit bosatt i , . För den som är född eller senare är det maximala belopp som kan betalas ut i garantipension 2,13 prisbasbelopp för en ogift pensionär och 1,9 prisbasbelopp för den som är gift. Garantipensionen reduceras av den inkomstrelaterade ålderspensionen och betalas ut som ett komplement till denna. För personer som är födda eller tidigare kan garantipensionen högst betalas ut med 2,1814 prisbasbelopp för en ogift pensionär och med högst 1,9434 prisbasbelopp för den som är gift. Garantipensionen till dessa reduceras av främst inkomstrelaterad ålderspension, änkepension och tjänstepension. uppbar cirka 783 000 personer garantipension. Av dessa var knappt 630 000 personer födda eller tidigare. Antalet personer som uppbar garantipension minskade med drygt 24 000 personer jämfört med och minskningen beräknas fortsätta på grund av att antalet med inkomstgrundad ålderspension ökar. Följsamhetsindexeringen har också inneburit att de som redan uppbär pension fått en högre genomsnittlig inkomstrelaterad ålderspension, vilket ytterligare minskat behovet av garantipension. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer jämfört med de äldre som redan uppbär pension. Antalet personer vars garantipension är helt eller delvis reducerad ökar därmed. minskar antalet personer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad ålderspension alls successivt bland de nyblivna pensionärerna. var medelbeloppet för garantipension för personer födda eller tidigare och för dem som var födda eller senare . Det minskade prisbasbeloppet innebär att kostnaderna för garantipension blir lägre. Minskningen motverkas dock delvis av att även den inkomstrelaterade ålderspensionen dvs. inkomst- och tilläggspension minskar till följd av den finansiella krisen. Eftersom garantipension reduceras av inkomstrelaterad ålderspension så ökar garantipensionen när den inkomstrelaterade ålderspensionen minskar. Den sammantagna effekten blir dock att kostnaderna för garantipension minskar . Tabell 3.10 Härledning av ramnivån 20102012 för 1:1 Garantipension till ålderspension Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att 18 anvisas under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension . beräknas anslaget till 17 448 000 000 respektive 16 . 3.9.21:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för de inkomstrelaterade förmånerna omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. Anslaget används dessutom för garantipension till dessa förmåner. Garantipensionen betalas ut som ett komplement till den inkomstrelaterade pensionen och reduceras av denna. Efterlevandepension till vuxna betalas ut till personer som inte har fyllt . betalas i vissa fall änkepension ut även avveckling och kan inte beviljas för dödsfall som inträffat 2003 eller senare utan kan endast betalas ut till dem som uppbar förmånen. Omställningspensionen utgör ett ekonomiskt stöd för att ge den efterlevande maken möjlighet att ställa om sin ekonomi till de ändrade förhållandena som dödsfallet medför. Pensionen betalas ut efter dödsfallet. Efter den första perioden kan omställningspensionen förlängas för den som har barn, längst till dess det yngsta barnet fyller . De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet och antalet kvinnor som är berättigade till änkepension. Fr.o.m. årsskiftet 2003/2004 följsamhetsindexeras de inkomstrelaterade pensionerna, vilket innebär att de räknas om med förändringen i inkomstindex minus . Utgifterna för anslaget uppgick till vilket understeg anslaget med . Anslaget beräknas överskridas med . Antalet kvinnor med garantipension till änkepension var ungefär 22 000 och med änkepension 350 000. Antalet kvinnor med änkepension har minskat . uppskattas antalet änkor med garantipension till 15 700 och antalet kvinnor med änkepension beräknas minska till cirka 334 400. Till följd av den finansiella krisen minskar efterlevandepensionerna . Det gäller både den inkomstrelaterade delen och garantipensionen. Garantipensionen kompenserar delvis för minskningen av den inkomstrelaterade efterlevandepensionen men sammantaget minskar kostnaderna för anslaget. Tabell 3.12 Härledning av ramnivån 20102012 för 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att 15 anvisas under anslaget 1:2 Efterlevandepension till vuxna . beräknas anslaget till 14 449 000 000 respektive 14 . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.9.31:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Syftet med bostadstillägget är att även personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska ges ekonomiska möjligheter till en skälig bostadsstandard. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna, inkomstutvecklingen och benägenheten att ansöka om bostadstillägg (mörkertalet). kronor lägre än det anvisade anslagsbeloppet. Anslaget beräknas underskridas med . BTP är en inkomstprövad förmån och den inkomst som överstiger ett fribelopp reducerar bostadstillägget. Som inkomst räknas t.ex. pensioner och arbetsinkomster. Fribeloppet är 2,17 prisbasbelopp för en ogift ålderspensionär och 1,935 för den som är gift. Den inkomst som överstiger fribeloppet reducerar bostadstillägget av den del av inkomsten som inte överstiger ett prisbasbelopp och av inkomsten därutöver. Bostadstillägget påverkas också av förmögenhet, det gäller avkastning av kapital och, i de fall förmögenheten överstiger för ogifta och 200 000 för makar, räknas av det överskjutande beloppet som inkomst. Särskilt bostadstillägg betalas ut som en utfyllnad 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 om inkomsten efter det att bostadskostnaden är betald understiger vad som kan anses som skäligt. Gränsen för vad som kan anses som skälig bostadskostnad är . Särskilt bostadstillägg betalas ut upp till en viss skälig levnadsnivå som är dvs. en tolftedel av 1,3546 gånger prisbasbeloppet för en ensamstående och dvs. en tolftedel av 1,1446 gånger prisbasbeloppet för en gift pensionär. Antalet ålderspensionärer med SBTP minskade kraftigt i och med att pensionerna förbättrades 2003 men väntas öka något . Antalet uppgick till cirka 3 900 personer . Antalet pensionärer som får BTP har minskat och trenden väntas hålla i sig. uppbar 269 221 ålderspensionärer bostadstillägg jämfört med 276 452 . Anledningen till att antalet personer med BTP minskar är att de nyblivna pensionärerna, i genomsnitt, har högre pension jämfört med dem som redan uppbär pension. Utvecklingen av kostnaderna motverkas dock av genomförda förbättringar av bostadstillägget. försämrade kontrollmöjligheter avseende förmögenhet bedöms inte nämnvärt påverka kostnaderna för bostadstillägget. I avsnitt 3.8 föreslår regeringen att den schablonintäkt som läggs till inkomstslaget kapital för en person som har beviljats uppskov med beskattning av en realisationsvinst vid en fastighetsförsäljning inte ska ingå i den bidragsgrundade inkomsten. Förslaget innebär inte att några ytterligare medel behöver tillföras anslaget. Till följd av den finansiella krisen minskar ålderspensionerna vilket medför att den bidragsgrundande inkomsten vid beräkning av bostadstillägg minskar. Bostadstillägget ökar därmed och den långsiktiga trenden med minskade kostnader för anslaget bryts, åtminstone tillfälligt. För dem med ålderspension kan en högre bostadskostnad berättiga till BTP än vad som gäller för dem under . Regeringen föreslår under utgiftsområde 10 i denna proposition att samma regler ska gälla även för dem under . I allt väsentligt gäller det personer med sjuk- och aktivitetsersättning, dvs. det är kostnader som redovisas under anslaget aktivitets- och sjukersättningar. Även personer som är och som har efterlevandepension kan vara berättigade till BTP och får därmed med förslaget högre BTP. Kostnaden för den höjningen redovisas under anslaget för bostadstillägg till pensionärer. Det gäller cirka 400 personer och utgiftsökningen beräknas här till , vilket bedöms rymmas inom anslaget. Hanteringen av BTP förutsätter bl.a. att uppgifter om boendeförhållanden, inkomster och förmögenhet hämtas in och vid behov kontrolleras. Felaktighet i uppgifterna medför risk för felaktig utbetalning. För tilltron till systemet är kvalitet och rättssäkerhet viktigt och regeringen avser att i samarbete med analysera åtgärder som kan öka kvaliteten och därmed motverka felaktiga utbetalningar. En sådan åtgärd är att öka möjligheterna för att maskinellt hämta in uppgifter om avtalspensioner. Tabell 3.14 Härledning av ramnivån 20102012 för 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag