prop · GX031d25 · 2009-09-21 00:00:00 — Kapitalinkomster för delägare i onoterade bolag beskattas med den lägre skattesatsen istället för , vilket är för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Beskattning av aktieutdelning i form av aktier skjuts i vissa fall upp till dess att mottagaren säljer aktierna (den s.k. lex Asea). Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Avskaffad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt men är födda eller senare Den särskilda löneskatten för vissa förvärvsinkomster (SLF) på slopades och enbart ålderspensionsavgiften, på , betalas för egenföretagare som har fyllt . Nedsättningen omfattar endast enskilda näringsidkare som är födda eller senare, dvs. näringsidkare som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet. Avskaffad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt men är födda eller tidigare Den särskilda löneskatten för vissa förvärvsinkomster (SLF) på slopades för egenföretagare som har fyllt . Nedsättningen omfattar endast enskilda näringsidkare som är födda eller tidigare, dvs. näringsidkare som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet. Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar Andelar i oäkta bostadsrättsföreningar omfattas av lättnadsregler till och med utgången av 2011. Lättnadsreglerna motsvarar de regler som gällde för utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag före inkomstår 2006. Lättnadsreglerna medför en skattelättnad. av statslåneräntan multiplicerat med ett speciellt definierat underlag (i princip anskaffningsvärdet för bostadsrätten) undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Avskaffad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är födda eller senare Den särskilda löneskatten för vissa förvärvsinkomster (SLF) på slopades och enbart ålderspensionsavgiften, på , betalas för anställda som har fyllt . Nedsättningen omfattar endast anställda som är födda eller senare, dvs. personer som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet. Avskaffad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är födda eller tidigare Den särskilda löneskatten för vissa förvärvsinkomster (SLF) på slopades för anställda som har fyllt . Nedsättningen omfattar endast anställda som är födda eller tidigare, dvs. personer som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Skattesatsen är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Skattesatsen är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Industrisektorn är energiskattebefriad för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocesser. för alla fossila bränslen utgörs av full energiskattesats på eldningsolja. El som används i tillverkningsprocesser inom industrisektorn beskattas med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering medges befrielse från energiskatten på el. Detta innebär en ytterligare skattenedsättning från den tidigare nedsatta skattesatsen för el inom industrisektorn på /kWh. Den ytterligare skatteutgiften uppgår till /kWh. Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin För industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter medges en nedsättning av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen för uppvärmning. utgörs av full koldioxidskattesats, dvs. /kg koldioxid. Särskilt nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som drivmedel För naturgas och gasol som drivmedel är skattesatsen nedsatt jämfört med för uppvärmning. Nedsättningen motsvarar av koldioxidskattesatsen. utgörs av full koldioxidskattesats. Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin För energiintensiva industriföretag medges nedsättning utöver den generella nedsättningen om koldioxidskatten överstiger av det enskilda företagets försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. Utöver sjöinkomstavdrag har den som har haft sjöinkomst rätt till skattereduktion med om fartyget till övervägande del gått i fjärrfart och med om det gått i närfart. Om man inte har arbetat ombord , ska reduktion medges med 1/365 av dessa belopp för som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Fastighetsskatt på industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsätt- ningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Efter en relativt med god ekonomisk utveckling har det makroekonomiska läget i omvärlden och i snabbt förändrats till det sämre , då den internationella finanskrisens effekter bidragit till att den reala ekonomin utvecklats negativt. väntas BNP i OECD-området falla , i och i Euroområdet med 4,8 procent.1 väntas tillväxten bli svagt positiv i OECD-området. Den svaga utvecklingen har haft negativ inverkan på den svenska ekonomin och i synnerhet för svenska export- och importföretag. I regeringens finansplan prognostiseras BNP- tillväxten i till -5,och till . Den stora nedgången i produktionen har förorsakats av kraftigt fallande orderingång och till följd därav fallande investeringar . I många länder har den makroekonomiska utvecklingen i hög grad påverkats av problemen med kreditförsörjningen. Recessionen, som har eskalerat i hela OECD-området och i många andra länder, har i stor utsträckning förorsakats av kreditförsörjningsproblemen genom de mycket stora kreditförlusterna på bolånemarknaderna i där bl.a. största investmentbank, and , försattes i konkurs . Denna finanskris har lett till kreditförsörjningsproblem på global nivå med finansieringsproblem för företag i många länder, däribland i . För att förhindra en alltför kraftig nedgång i ekonomisk aktivitet genom kreditkontraktion och bristande förtroende för kreditinstitutioner har centralbankerna agerat med en expansiv penningpolitik. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Olika typer av offentliga stöd till banker har införts i och i EU-länderna. Genom kraftigt fallande inflationsförväntningar har ECB och andra centralbanker, däribland riksbank, kunnat sänka styrräntorna till historiskt låga nivåer vilket motverkat fallet i tillgångspriser av olika slag. För mindre företag har finanskrisen och den kraftiga konjunkturnedgången lett till betydande finansieringsproblem. av företagen anger att möjligheten att finansiera verksamheten är svårare eller avsevärt svårare än normalt.2 Regeringen har gjort bedömningen att det, utöver åtgärderna för att stabilisera situationen i banker och kreditinstitutioner, funnits skäl att ytterligare förstärka företagens möjligheter till finansiering. Där kan nämnas ett kapitaltillskott till på i syfte att förbättra finansieringssituationen till nya små- och medelstora företag. Vidare har AB beviljats ett kapitaltillskott om och en låneram om . För att förbättra exportföretagens finansieringsmöjligheter har gränsen för garantiutfästelser höjts . Kraftig nedgång i utrikeshandeln Den gynnsamma utvecklingen av svensk export efter 1990-talskrisen har brutits i och med den internationella recessionen med en kraftig nedgång i den internationella efterfrågan på varuexport. Enligt regeringens prognos i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, volym 1, kap. 6) väntas den sammantagna svenska exporten 2009 falla jämfört med . Varuexporten som utgör av den totala exporten väntas falla och tjänsteexporten i fasta priser.3 Genom en svag utveckling av den inhemska efterfrågan och hög grad av importinnehåll i den svenska exportindustrin, så faller även den svenska importen kraftigt 1 Källa: , Economic outlook, 2009. 2Källa: Konjunkturbarometern, , . 3År uppgick den totala exporten till vilket motsvarade av BNP. Andelen varuexport uppgick till och tjänsteexporten till av total export. Källa: SCB. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Den sammantagna importen väntas falla med 2009 jämfört med året innan. Den svagare exportorderingången har medfört att kapacitetsutnyttjandet fallit kraftigt och stora personalneddragningar har genomförts. I industrin väntas antalet arbetade timmar minska 2009 jämfört med vilket kan jämföras med den sammantagna nedgången i arbetade timmar i näringslivet som väntas uppgå till under samma tidsperiod.4 väntas både export och import vända svagt uppåt. Världsmarknadsandelar och bytesförhållande nära oförändrade på kort sikt har sammanlagda världsmarknadsandel minskat, från 2008. Den har legat ungefär på denna nivå sedan 2005.5 har andel av världens tjänsteexport ökat från . Tjänsteexporten har vuxit snabbare än varuexporten och står nu för av den svenska exporten. har bytesförhållande haft en negativ utveckling. Un- der åren 19992008 försämrades bytesförhållandet i genomsnitt . Fallande priser på teleprodukter tillsammans med snabbt stigande oljepris är betydande faktorer bakom denna utveckling. Produktiviteten i exportindustrin har ökat i förhållandevis hög takt vilket verkat kompenserande för det försämrade bytesförhållandet. har bytesförhållandet i stor sett varit oförändrat jämfört med året innan. Kvoten mellan de sammanvägda export- och importpriserna minskade . Den fallande kronkursen har medfört att exportpriser har kunnat hållas uppe och därmed kortsiktigt förstärkt vinstmarginalerna.6 Utvecklingen av den relativa enhetsarbetskostnaden har stor betydelse för möjligheterna att konkurrera på exportmarknaderna.7 Den relativa enhetsarbetskostnaden har minskat i . Minskningen beror inte i första hand på att lönekostnaderna ökat långsammare än i andra länder utan främst på ökad produktivitet och en försvagad växelkurs.8 ökade emellertid den relativa enhetsarbetskostnaden relativt kraftigt, . Fallande produktivitet medförde stigande kostnadstryck i näringslivet. Under 20092010 kommer sysselsättningsnivån i näringslivet att vara betydligt lägre jämfört med genom anpassningar i arbetsstyrkan. Denna anpassningsprocess bidrar till att höja arbetsproduktiviteten och till sänkning av den relativa enhetsarbetskraftskostnaden.9 Rapporter rörande konkurrenskraft med koppling till näringspolitiken och innevarande år har ett stort antal betydelsefulla rapporter från bl.a. , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) publicerats som kan kopplas till näringspolitiska områdena. Nedan omnämns några av dessa rapporter som direkt eller indirekt behandlar konkurrenskraft. I senaste Economic outlook bedöms det makroekonomiska läget nu förbättras något.10 I flertalet stora finns tecken på ekonomisk återhämtning. ekonomi visar tecken på att bottna ur och en återhämtning av den ekonomisk utvecklingen uppvisas i . I euroområdet finns även tecken på återhämtning, dock inte lika tydliga som i det övriga OECD-området. I for Growth 2009 pekas på infrastruktursatsningars allmänna betydelse för långsiktig tillväxt. För att nå gynnsamma tillväxteffekter i ekonomin pekas bl.a. på betydelsen av effektiv beslutsprocess, effektiva regleringar och att konkurrens kan uppnås.11 I framhålls betydelsen av att minska of- 4Konjunkturinstitutet, Konjunkturläget . 5Handelsstatistik från , Statistics database . . 6Konjunkturinstitutet, Konjunkturläget . 7Utvecklingen av den relativa enhetsarbetskostnaden speglar den sammantagna utvecklingen av produktivitet, lönekostnader och växelkurs i förhållande till de viktigaste konkurrentländerna. enhetsarbetskostnad medför att det blir lättare att konkurrera med andra länder då arbetskostnaden relativt andra länder sjunker. 8 , företagande och konkurrenskraft Internationell benchmarking (Ds 2007:37). 9Källa: Konjunkturläget , . 10Källa: , Economic outlook No 85, 2009. 11Källa: , Going for growth 2009. fentligt ägande i näringsverksamheter i syfte att öka konkurrenstryck och produktivitet. pekar på att det finns en del verksamheter som är statligt ägda och som agerar på marknadsvillkor och som kan privatiseras. Här utpekas inrikesflyg, andra transportföretag och skogsbolag. har publicerat ett flertal rapporten med koppling till konkurrenskraft. I rapporten normbildning genom internationell standardisering understryks betydelsen av etableringen av standarder för internationell handel genom lösning av koordinationsproblem vid val av teknologi, minskade transaktionskostnader. Standarder bidrar även till kvalitetsökning. Sammantaget bidrar dessa mekanismer till högre produktivitet.12 I rapporten of SMEs and Entrepreneurship in a Globalised Economy sammanfattas forskning av ett flertal internationellt välrenommerade forskare. En central slutsats är att globaliseringsprocessen inneburit att de komparativa fördelarna i i betydande utsträckning förskjuts från traditionella produktionsfaktorer såsom mark, arbetskraft och kapital mot kunskap (humankapital) och att fokus för många länders policy som följd av denna utveckling alltmer inriktas mot utbildning, forskning, entreprenörskap och kommersialisering.13 I rapporten hörnsten i en framtida internationaliseringsstrategi? från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser pekas på att exportföretag har en högre produktivitetsnivå än övriga företag med hänsyn tagen till observerbara faktorer såsom storlek, branschtillhörighet m.m.. Exportföretag har även ofta högre produktivitetsnivå redan innan man börjar exportera. Vidare visar analysen att det tycks ske en produktivitetsökning i och med att företag börjar exportera. I rapporten dras slutsatsen att en internationaliseringsstrategi bör innefatta att verka för sänkta handelshinder och att det kan finnas behov av exportfrämjande åtgärder. Bl.a. kan det finnas behov av att samla kunskaper om utlandsmarknader och att infor- 12Global normbildning genom internationell standardisering (rapport till ), , , och . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 mera potentiella exportörer om vart de kan vända sig för att få del av denna kunskap. Regeringen arbetar för att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande. Under utgiftsområde 24 sker det bl.a. genom generella insatser för kapitalförsörjning, information och rådgivning samt olika riktade åtgärder. Inom utgiftsområdet finns även geologisk verksamhet under geologiska undersökning (SGU). Entreprenörskapsinsatser genomförs också i stor utsträckning inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. För resultatet av dessa, se avsnitt 2.5 under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Den statliga kapitalförsörjningen genom () och Stiftelsen Industrifonden (Industrifonden) syftar till att bidra till en god kapitalförsörjning för företag i alla delar av . Informations- och rådgivningsinsatserna sker bl.a. via och . har övertagit Verket för näringslivsutvecklings () uppgifter inom området. De riktade åtgärderna omfattar t.ex. insatser för att främja kvinnors företagande och stärka kunskapen och forskningen om detta, insatser för att bidra till företagandet bland personer med utländsk bakgrund samt affärsutveckling inom de miljödrivna marknaderna. Härutöver ingår insatser för företagande inom vård och omsorg, ökat entreprenörskap i utbildningssystemet, produktutveckling, tjänsten Nystartskontoret, privata företagsinkubatorer och kooperativt företagande samt arbete med turistfrågor och turiststatistik. Regeringen redovisar resultat då särskild information finns tillgänglig, t.ex. i form av uppföljningar och utvärderingar. För vissa insatser är det ännu för tidigt att redovisa resultat. Regeringen avser att återkomma med redovisningar av resultat från dessa insatser. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Målet för verksamhet är att främja utvecklingen av konkurrenskraftiga små och medelstora företag samt att stimulera nyföretagandet för att skapa tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. ökade utlåningen från med till . To- talt beviljades ca 3 580 företag lån . utlåning sker, med ett par undantag, tillsammans med banker. bidrog den till riskvillig finansiering om totalt ca till företag i alla delar av . Antalet företag som ägs eller leds av kvinnor som beviljades lån ökade , från 1 159 till 1 241. Lånebeloppet för företag som ägs eller leds av kvinnor är i genomsnitt lägre än för företag som ägs eller leds av män. En förklaring är att kvinnor, i högre utsträckning än män, startar och driver vissa typer av tjänsteföretag som ofta har lägre kapitalbehov än andra företag. Utlåningen i form av s.k. mikrolån ökade kraftigt , . Av mikrolånen beviljades till företag som ägs eller leds av kvinnor. Av det totala antalet beviljade lån 2008 har beviljats företag som ägs eller leds av kvinnor respektive män, vilket är ungefär samma nivåer som 2007. Av det totala antalet beviljade lån har lämnats till företag som leds av personer med utländsk bakgrund. I denna kategori har antalet företag som har beviljats lån ökat , från 590 till 766. De exportlån som lanserade i samarbete med , AB , och för att förbättra möjligheterna till internationalisering för små företag i alla delar av landet utvecklades bra och svarade för av utlåningen . genomför , i samarbete med , en uppföljning av tillväxten hos kundföretagen. I undersökningen 2008 mättes effekter i företag som blev kunder . Undersökningen visar att växer mer än företag i en kontrollgrupp. Omsättningen i dessa kundföretag har ökat , vilket motsvarar i genomsnitt per I en jämförbar kontrollgrupp ökade omsättningen . Dessa kundföretag har anställt fler än 5 400 personer. Statens avkastningskrav på , att över tiden hålla de tillskjutna offentliga medlen för utlåning (lånefonden) nominellt intakt, har uppnåtts. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utg.omr. 24, s. 30) redovisade regeringen resultat från en halvtidsutvärdering av programmet för svenskt-norskt näringslivssamarbete 20052010. Utvärderingen visade på goda resultat och effekter jämfört med målen för projekten. har 17 projekt avslutats inom programmet. Dessa har bl.a. resulterat i 46 nya produkter och 37 nya arbetstillfällen. Industrifondens verksamhet riktar sig till små och medelstora företag som vill växa. Fonden tillhandahåller kapital, kompetens och nätverk. Under /08 har fonden tecknat 119 avtal om investeringar i företag, främst i form av aktier, om totalt , varav avser följdinvesteringar. Verksamhetsåret resulterade i en förlust på . Det beror främst på att den begynnande lågkonjunkturen föranlett nedskrivningar av värdet av fondens aktieinnehav. Värdet av fondens engagemang i form av ägande i företag uppgick vid verksamhetsårets slut till i 136 bolag. SGU har av riksdag och regering fått långsiktiga mål för tillhandahållandet av geologisk information. Vid slutet av 2008 hade av den totala måluppfyllelsen för karteringsverksamheten uppnåtts. SGU har tagit fram en plan för arbetet med nya mål i enlighet med det uppdrag som gavs i regleringsbrevet . Planen innehåller behovsprövad kartering dels inom landets prospekteringsintressanta områden, dels inom landets befolkningstäta och kustnära områden. Den mycket höga aktiviteten på prospekteringsverksamheten avtog till följd av svårigheterna på finansmarknaden. De totala utgifterna för prospektering beräknas ha uppgått till ca att jämföra med den höga nivån 2007 på ca . Mineralinformationskontoret blev den näst högsta någonsin, 691 besök mot 968 besök . Utvecklingen på metallmarknaden återspeglas i Bergsstatens verksamhet. Antalet beviljade undersökningstillstånd minskade från 356 till 282. Uppdragsverksamhetens omsättning uppgick till ca , varav ca i internationella uppdrag. SGU:s kunder inom statsförvaltningen svarade för mer än hälften av den totala omsättningen i uppdragsverksamheten. Årets resultat är ett underskott med . Detta balanseras av överskott . Nuteks informationsinsatser ska förenkla processen att starta företag. har övertagit Nuteks uppgifter inom området. Insatserna bedrivs bl.a. i form av informationstjänsten Startlinjen och internetportalen Företagarguiden. En extern uppföljning som har genomförts av Startlinjens verksamhet visar att av användarna var mycket eller ganska nöjda efter kontakten med Startlinjen. Det är en något högre andel än 2007. Enligt uppföljningen anser användarna att användbarheten, begripligheten samt nyttan och tillgängligheten är hög. Den andel som kan tänka sig att rekommendera Startlinjen till andra var . Andelen användare som slussas till andra aktörer fortsätter att stiga och uppgick till 2008. Av användarna hade minst en förälder som är född i utlandet. har personer med utländsk bakgrund stått för knappt en femtedel av det totala antalet nystartade företag. Drygt hälften av intervjupersonerna i uppföljningen var kvinnor. Det går inte att se några könsskillnader i användningen av tjänsterna. Tillgänglig statistik indikerar att den totala andelen kvinnor som startade företag uppgick till (av företagen startades av män och kvinnor gemensamt). Antalet besökare på Företagarguiden fortsätter att öka. uppgick antalet unika besökare till ca 589 000, jämfört med ungefär 521 000 och 359 000 . Av besökarna var företagare och blivande företagare. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 relativt jämn, kvinnor och män. Andelen besökare med utländsk bakgrund var . Andelen nöjda besökare uppgår till (2007). Andelen besökare som uppger att det är lätt att hitta till och på Företagarguiden, respektive att det är lätt att förstå informationen, fortsätter att vara mycket hög. Andelen som kan tänka sig att rekommendera Företagarguiden är (2007). hade drygt 64 000 kundkontakter 2008. tillkom 11 000 nya kunder. Genom rådgivningsinsatser och finansiering medverkade till att 3 800 företag startades . som drivs i samarbete mellan och and Society NyföretagarCentrum syftar till att öka möjligheterna för nyetablerade och blivande småföretagare att starta och utveckla lönsamma företag. Programmet har tillförts resurser inom insatserna för att främja kvinnors företagande 2007 och 2008 för att de ska nå fler kvinnor och beslutades om ytterligare insatser för företagare med utländsk bakgrund. deltog totalt 959 mentorpar, 440 mentorpar med adepten som blivande företagare och 519 mentorpar med adepten som en befintlig företagare. var av adepterna kvinnor och män. Av mentorerna var kvinnor och män. av adepterna, och av mentorerna, var födda utomlands. Undersökningar som gjorts inom ramen för programmet visar att adeptföretagen utvecklas mycket väl under och efter avslutad mentorprocess. fördelade i verksamhetsstöd till 25 lokala kooperativa utvecklingscentrum. Kooperativa utvecklingscentrum arbetar med rådgivning och information med inriktning på kooperativa företag. Nuteks uppföljning visar att ca 4 500 personer (1 900 män och 2 600 kvinnor) har fått rådgivning, vilket är en minskning med ca 500 personer jämfört med föregående år. Cirka 33 000 personer har fått information, vilket är en minskning med ca 6 000 personer jämfört med föregående år. Uppföljningen visar att insatserna har bidragit till att 473 företag har startats. Totalt är av kunderna nöjda eller mycket nöjda med den verksamhet som har fått stöd av . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har ett nationellt entreprenörskapsprogram genomförts av . Ex- klusive medfinansiering har programmet omfattat .