prop · GX031d24 · 2009-09-21 00:00:00 — Företag inom de gröna näringarna utgör dessutom byggstenar för att skapa och upprätthålla en levande landsbygd och en tillväxt i hela landet. Regeringens politik ska skapa förutsättningar för att företag på landsbygden ska kunna bli lönsamma och konkurrenskraftiga. För att de gröna näringarna ska kunna utvecklas positivt är det viktigt att konkurrensförhållandena är likvärdiga gentemot motsvarande näringar i övriga EU. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Det är centralt att EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) reformeras. allmänna och långsiktiga målsättning för framtida reformer av GJP är en avreglerad och marknadsorienterad jordbrukssektor styrd av konsumenters efterfrågan och miljöhänsyn samt kraftiga minskningar av utgifterna för jordbrukspolitiken, inklusive slopade utbudsbegränsningar och marknadsprisstöd och en utfasning av direktstöd. Inom ramen för en totalt sett minskad jordbruksbudget och i dagens pelarstruktur inom GJP bör ett ökat relativt fokus läggas på landsbygdsåtgärder med tydliga gränsöverskridande externa effekter. De gröna näringarnas konkurrenskraft Jordbruksnäringen är viktig för livsmedelsproduktion, sysselsättning och öppna landskap. Regeringen arbetar för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv, med ambitionen att svenska jordbrukare ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot jordbrukare i övriga EU. En positiv utveckling av jordbruksproduktionen och efterföljande förädlingsled i , bidrar till jobb och tillväxt i hela landet. Strukturomvandlingen inom jord- och skogsbruket mot färre men större produktionsenheter, bidrar till att sänka kostnadsnivån och skapar mer effektiva och specialiserade företag. Det moderna lantbruksföretaget är mer kapitalintensivt och kräver större investeringar . Därför är den ekonomiska politiken avgörande för viljan att investera. Genom insatser inom ramen för landsbygdsprogrammet finns förutsättningar för att strukturomvandling och förbättrad konkurrensförmåga inom de gröna näringarna kan förenas med de av uppställda miljökvalitetsmålen. För att stärka konkurrenskraften i bl.a. de gröna näringarna föreslår regeringen nu betydande sänkningar av skatter och avgifter. Av mycket stor vikt är förslaget om slopandet av handelsgödselskatten och sänkningen av egenavgifterna. Förbättrade förutsättningar för företag inom de gröna näringarna bidrar inte bara till produktionen av sunda och säkra livsmedel, utan även till fler jobb och ökad utvecklingskraft i alla delar av . Skatten på handelsgödsel upphör . Uppburen skatt på handelsgödsel och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 bekämpningsmedel återförs till jordbruksnäringen . Medlen används liksom tidigare till i första hand tillämpad forskning, utvecklingsverksamhet och rådgivning för ändamål som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk. Regeringens nya åtgärd inom arbetsmarknadspolitiken, Lyft, omfattar insatser inom statliga och kommunala bolag och verksamheter samt ideella organisationer med viss verksamhet, bl.a. genom insatser till exempel inom miljö, skogsvård och kulturarvet. Insatsen syftar till att aktivera personer som saknar arbete och att säkerställa bibehållen kontakt med arbetsmarknaden. kan insatserna ses som ett sätt att bidra till att upprätthålla värdefulla natur- och kulturmiljövärden. De gröna näringarna gynnas också av regeringens förslag att reformera de sociala trygghetssystemen för företagare. Reformerna innebär en ökad likabehandling av företagare och anställda och tydligare regler. Förslagen kommer även att göra det mindre riskfyllt att anställa. Sammantaget innebär alla reformerna som påverkar jordbruksnäringen och andra företag verksamma inom de gröna näringarna att företagsklimatet förbättras. skapas förutsättningar att bättre kunna tillvarata den tillväxtpotential som finns. De nuvarande livsmedels- och energipriserna skapar både utmaningar och möjligheter för lantbrukare. Efterfrågan på hållbara och närproducerade råvaror för livsmedel, energi och andra biobaserade produkter leder till nya utvecklingsmöjligheter för den svenska landsbygden och de näringar som verkar där. Regeringen arbetar för stabila förutsättningar för att öka en hållbar produktion av biomassa. Hanteringen av jordbruksstöd ska karakteriseras av effektivitet, snabbhet och noggrannhet. I utredningen Den svenska administrationen av jordbruksstöd (SOU 2009:7) presenteras olika förslag till effektiviseringar av verksamheten. Regeringen är positiv till att effektivisera verksamheten och minska risken för sanktioner, och bereder förslagen i utredningen inom . Länsstyrelserna i och län har till regeringen lämnat ett förslag som innebär att jordbruksverksamhet flyttas från i till i län för att på så sätt åstadkomma ökad samordning och förbättrad effektivitet. Regeringen ser positivt på detta förslag. bruksverket har i en rapport givit förslag på hur àjourföringen av blockdatabasen kan förbättras. Rapporten har remitterats. Förslagen om àjourföring och förslagen från länsstyrelserna i län och bereds i . Regeringens arbete med förenklingar ska leda till en märkbar positiv förändring i vardagen för företagen. En minskad administrativ börda gör att företagarna kan fokusera på produktionen och utvecklingen av det egna företaget. Målsättningen är att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler . De administrativa kostnaderna för ansvarsområden uppmättes ha minskat med . Ambitionen är att ytterligare minska den administrativa bördan. Regeringen driver aktivt frågan om förenklingar av både den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken i EU. Den stora reformen av jordbrukspolitiken 2003 ledde till en frikoppling av stöden från produktionen i de flesta jordbrukssektorer. påbörjades arbetet med den s.k. hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket lett till ytterligare marknadsanpassning samt ett ökat fokus på landsbygdsåtgärder. Bland annat kommer systemet med mjölkkvoter att fasas ut och reglerna för direktstöd har förenklats. Regeringen arbetar aktivt för att förenkla EG- lagstiftningen på jordbruks- och fiskeområdet. har tillsammans med ett antal andra medlemsstater tagit fram en bruttolista på möjliga förenklingar inom jordbruksområdet som Europeiska kommissionen och Rådet kommer att behandla. Även i regeringens arbete med att nå en effektiv fiskeriförvaltning nationellt och på EU- nivå är regelförenkling centralt. Regeringen arbetar vidare med sin vision det nya matlandet. Det finns en stor potential i att utveckla och koppla samman livsmedelssektorn och småskalig livsmedelsförädling med turism och måltidsupplevelser, samt att främja lokal och regional matkultur för att skapa fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Av denna anledning initierar regeringen en ny satsning på som består av en del som riktar sig mot kommunikation kring visionen om det nya matlandet, och en del som är riktad mot mat i offentlig sektor. Regeringen förfogar dessutom över flera verktyg som kan användas i arbetet för att nå visionen, inte minst genom ett bättre utnyttjande av landsbygdens resurser. Livsmedelsstrategin och landsbygdsprogrammet är två centrala verktyg för att förverkliga visionen det nya matlandet. påbörjades en satsning på livsmedelssektorn genom En livsmedelsstrategi för hela . I strategin ingår insatser för att främja en ökad innovationsgrad och kompetensutveckling inom sektorn, insatser för mer utvecklade logistiklösningar för transport mellan olika aktörer, insatser för export av livsmedel, samt för att öka dialogen mellan sektorns representanter. Ytterligare satsningar inom ramen för livsmedelsstrategin är förbättring av förutsättningarna för småskaliga producenter och riktade åtgärder som ger goda förutsättningar för att tillgodose konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel. Den småskaliga produktionen av livsmedel är vanligtvis baserad på närproducerade råvaror och har dessutom ofta en besöksnäring kopplad till produktionen. Även ekologisk produktion har potential att utvecklas så att landsbygdens tillväxt stärks. Livsmedelssektorn har stor betydelse för hela , i termer av arbetstillfällen och tillväxt i hela landet. Satsningen på En livsmedelsstrategi för hela har givit goda resultat och fortsätter 2010. En viktig utgångspunkt i visionen det nya matlandet är att länka samman turism med upplevelser kopplade till mat och dryck. Regeringen avser därför gå vidare med satsningar inom bl.a. landsbygdsprogrammet för att skapa goda utvecklingsmöjligheter för mat med mervärden. Exempel på satsningar är främjande av småskalig livsmedelsförädling, turism och samverkan mellan olika näringar och gemensam kommunikation. Genom omprioriteringar har regeringen kunnat förstärka åtgärder inom området med ytterligare . Företagandet inom landsbygdsturism ökar, både i form av nya företag och som diversifiering av jordbruksverksamhet med koppling till jakt, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 fiske, hästar och natur- och kulturupplevelser. Måltiden är ofta en del av upplevelsen. För att utveckla som matland behövs också åtgärder för att höja kvaliteten på maten i den offentliga sektorn inom t.ex. skolan och i äldreomsorgen. En viktig del i att nå visionen det nya matlandet är även att stärka forskningen inom detta område. Regeringen har givit för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och uppdraget att tillsammans med näringslivet utforma ett forskningsprogram för livsmedelsområdet. Ovannämnda insatser kompletterar varandra vad gäller att stärka möjligheterna att nyttja den totala potential som finns till ökad tillväxt och fler jobb. Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga vision om att ska bli ett ledande matland i . Den moderna rennäringspolitiken ska bidra till ett starkt och utvecklat samiskt näringsliv och bidra med förutsättningar för rennäringsföretagen som ska leda till lönsamhet och framtidstro inom området. Rennäringen med jakt, fiske och duodji (sameslöjd) är en bärande del av det samiska kulturarvet. Regeringen eftersträvar en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring som kan bedrivas så att den ger försörjning på ett långsiktigt ekonomiskt och kulturellt sätt. I ett förändrat klimat förändras också förutsättningarna för rennäringen. har fått i uppdrag av regeringen att se över möjligheterna och formerna för åtgärder för att anpassa rennäringen till förändrade klimatförhållanden och således bidra till bättre planeringsförutsättningar för densamma. Konventionen om den gränsöverskridande renskötseln mellan och beräknas kunna träda i kraft eller i inledningen av 2011, vilket ger ett stabilt ramverk för de berörda. Givet samernas ställning som urfolk har och samerna en särskild ställning i samhället. Det är viktigt att de samiska språkens användning i samhället säkerställs och att det finns ett starkt och utvecklat samiskt konst- och kulturliv. Som urfolk har samerna rätt till självbestämmande i ett antal frågor. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 att återkomma till frågan om ett ökat inflytande för i den kommande propositionen om samepolitiken. Genom regeringens proposition Från erkännande till egenmakt (prop. 2008/09:158) har förutsättningarna för att främja de samiska språken ökat påtagligt. Frågan om en nordisk samekonvention mellan , och är föremål för fortsatta diskussioner mellan länderna. En färdplan för förhandlingar utarbetas . Stärkt utvecklingskraft på landsbygden Ett strategiskt synsätt på olika samhällsnivåer är nödvändigt för att landsbygdens utvecklingskraft ska kunna tas tillvara. Den framtida utvecklingen är beroende av människor, företag, organisationer och myndigheter på lokal, regional och nationell nivå. Regeringens arbete för att stärka landsbygden bedrivs genom insatser inom och samverkan mellan olika utgiftsområden. Regeringens samlade strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder har redovisats för i regeringens skrivelse 2008/09:167. De flesta landsbygdsområden är rika på naturresurser och råvaror. Mark- och vattenresurserna kan användas inte bara för produktion inom jord- och skogsbruk, fiske och vattenbruk utan också för energiutvinning och produktion av industriråvaror för olika branscher. Som en följd av den nödvändiga miljö- och klimatomställningen förutser regeringen att efterfrågan på förnybara resurser kommer att öka betydligt under kommande årtionden. Det kommer därför att finnas stora möjligheter för utveckling av entreprenörskap och företagande med anknytning till de gröna näringarna, inte minst inom energisektorn. Det finns också en stor utvecklingspotential genom fortsatt vidareförädling av produkter från jordbruk, skogsbruk, vattenbruk och fiske. Landsbygdens unika natur- och kulturmiljöer utgör också en stor utvecklingspotential för företagande, jobb och tillväxt och är en värdefull resurs för hela landet. Dessa miljöer ger möjlighet till ett attraktivt permanent- och deltidsboende, rekreation och rehabilitering, ett rikt friluftsliv samt en utvecklad turism och annat företagande. I sammanhanget bör nämnas att problem med massförekomst av myggor i området kring nedre är betydande. Försöksverksamhet med myggbekämpning har framgångsrikt bedrivits i det berörda området. Regeringen anser att det är viktigt att verksamheten med att begränsa myggförekomsten kan fortsätta samt att det är en fråga som ska hanteras på regional och lokal nivå. Stöd till denna verksamhet bör prövas inom ramen för de samlade medel som finns tillgängliga regionalt och lokalt. Den tätortsnära landsbygdens goda miljöer är särskilt viktiga för växande stads- och storstadsregioners attraktionskraft. En ökad trängsel i de tätbebyggda delarna av och världen leder till en ökad internationell efterfrågan på det som landsbygdsmiljöer har att erbjuda, t.ex. friluftsliv och naturnära upplevelser. Landsbygdens sociala och ekonomiska utveckling bygger i hög grad på ett samspel mellan privata, offentliga och ideella insatser. Det engagemang som finns hos enskilda människor, byalag, intresseföreningar, folkrörelser och organisationer skapar framtidstro och står för en ökande del av nya initiativ och nytt entreprenörskap. Exempel på detta är övertagande av drift av traditionell offentlig service i samverkan med kommunerna, drift av infrastruktur eller utvecklingsarbete inom den sociala ekonomin. Det är viktigt att ta tillvara den lokala nivåns långa erfarenhet av sektorsövergripande synsätt och arbetssätt. Ett viktigt instrument för landsbygdsutveckling inom utgiftsområdet är Landsbygdsprogrammet för 20072013. Detta program omfattar jobb på landsbygden, en hållbar produktion av livsmedel, hänsyn till regionala förutsättningar och hållbar tillväxt. Landskapets natur- och kulturvärden ska värnas och den negativa miljöpåverkan minimeras. Landsbygdsprogrammets åtgärder ska främja ett hållbart nyttjande av naturresurser, företagande, tillväxt både inom de gröna näringarna och inom annat landsbygdsbaserat företagande, samt attraktiva miljöer för boende och besökande på landsbygden. En hög miljöambition ska bidra till att flera av de nationella miljökvalitetsmålen och internationella åtaganden ska kunna uppnås. Lokalt engagemang ska stödjas och ett brett deltagande från många grupper i arbetet för landsbygdens utveckling ska eftersträvas och uppmuntras. En helhetssyn på landsbygdens näringsliv är särskilt motiverad till följd av stora avstånd och knapphet i infrastruktur och service. Målgruppen för åtgärder med syfte att främja konkurrenskraft, innovation, tillväxt och fler jobb omfattar företag inom de gröna näringarna, livsmedelsförädling, turistnäringen och mikroföretag i andra branscher på landsbygden samt även grupper av företag, organisationer och föreningar. har regeringen fattat beslut om förslag till ändringar av det svenska landsbygdsprogrammet. Omprioriteringar kommer att ske bl.a. för att förbättra måluppfyllelsen för flera av miljöåtgärderna och de av beslutade miljökvalitetsmålen, stärka konkurrenskraften, samverkan och tillväxt inom livsmedelssektorn, turistnäringen samt inom mjölksektorn. Revideringen av programmet sker bl.a. med anledning av jordbruksministerrådets beslut om att omfördela ytterligare medel från direktstöden till landsbygdsprogrammen genom s.k. modulering. Medlen ska öronmärkas för insatser som syftar till att möta nya utmaningar i form av klimatförändringar, att öka produktionen av förnybar energi, förbättra vattenförvaltningen, bevara biologisk mångfald samt att möjliggöra en omstrukturering av mjölksektorn. En ytterligare anledning till revidering av programmet är den politiska överenskommelsen mellan stats- och regeringscheferna vid unionens råd , om en ekonomisk återhämtningsplan med anledning av den finansiella krisen. I planen ingår ytterligare en budgetmässig förstärkning av landsbygdsprogrammen. Insatserna i det svenska landsbygdsprogrammet ger möjlighet att inom ramen för det lokala utvecklingsarbetet öka tillgången till bredband på landsbygden. Regeringen förstärker utbyggnaden av bredband inom landsbygdsprogrammet med . väntas att fatta beslut om programändringarna så att de kan träda i kraft . kommer en halvtidsutvärdering av landsbygdsprogrammet att genomföras. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Målen för det svenska programmet för Europeiska fiskerifonden , är att förbättra fiskbestånden, anpassa fiskeflottans kapacitet till befintliga resurser och bidra till sysselsättning inom fiskesektorn. De projekt och åtgärder som kan finansieras genom programmet ska främja och komplettera övriga beslut och förändringar i en hållbar fiskeriförvaltning. Den lokala nivån stärks genom den s.k. Leader-metoden i form av fiskeområdesgrupper i ett tiotal områden i landet. Såväl kustområden som områden med insjöfiske och mer fritidsfiskebaserad verksamhet är representerade. Målgruppen för åtgärder i programmet är huvudsakligen företag och organisationer med koppling till yrkesfisket, vattenbruket och beredningsindustrin. Regeringen anser att prioriterade åtgärder inom programmet är de som bidrar till förbättringar i havsmiljön såsom förbättrade förutsättningar för naturliga fiskbestånd, restaurering och utvecklingsarbete, särskilt avseende förbättrad redskapsselektivitet för att minska bifångster och utkast. Avgörande för främjandet av ett hållbart fiske och en lönsam fiskenäring är också att åtgärder för att minska fiskeflottans överkapacitet prioriteras. Vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism slutbetänkande Det växande vattenbrukslandet (SOU 2009:26) lämnades och bereds inom . Utredaren föreslår en långsiktig strategi för att stärka ett ekonomiskt och ekologiskt hållbart svenskt vattenbruk. Det beräknas att 1500 arbetstillfällen skulle kunna skapas i inland och kustbygder om strategin genomförs. Även inom EG antogs rådsslutsatser för en ny långsiktig strategi för att främja vattenbruket. Regeringen anser att ytterligare forskning och metodutveckling är angeläget för ett effektivt och miljövänligt vattenbruk. Regeringen anser att det är angeläget att utifrån en långsiktig plan fortsätter att utveckla fritidsfiske och fisketurism. Regeringen beskriver detta närmare i propositionen om en sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/2009:170). Arbetet bör ske i samverkan 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 med berörda myndigheter och intresseorganisationer. En fortsatt god och ändamålsenlig fiskevård i kustnära områden och i inlandet stärker arbetet med att utveckla dessa landsbygdsnäringar och förutsättningarna för en god möjlighet till rekreation för allmänheten. En god jakt- och viltförvaltning möjliggör utökad turism och jaktupplevelser Regeringen anser att personer som är bosatta på landsbygden och som bedriver verksamhet där ska kunna göra det med goda förutsättningar även när rovdjursstammarna ökar. Ökningen av antalet rovdjur inklusive säl medför oönskade konsekvenser främst för rennäring, lantbruk och det småskaliga fisket. För att gagna fortsatt företagande behöver därför skador orsakade av rovdjur och säl förebyggas och kompenseras. Regeringen är väl medveten om hur sälen påverkar fisket, och avser att se över vilka åtgärder som kan behöva införas, utöver den förlängda satsning som görs. Regeringen har lämnat en proposition till om förvaltningen av stora rovdjur, En ny rovdjursförvaltning (prop. 2008/09:210). Propositionen innebär en ökad möjlighet till jakt på rovdjur bl.a. inom renskötselområdet, varför skadorna bör minska och följaktligen även ersättningsbehovet. För mer information om propositionen hänvisas till utgiftsområden 20 Allmän miljö- och naturvård. En god förvaltning av jakt- och fiskbara vilda arter kännetecknas av en acceptabel balans mellan skador och nytta av vilt och fisk inom ramen för ett hållbart nyttjande. Strategiska beslut om förvaltning av vilt bör bygga på helhetsbedömningar av det komplexa samspelet mellan rovdjur och bytesdjur samt viltets effekter på näringsverksamhet och biologisk mångfald. Regeringen vill genom att främja en utvecklad förvaltning inom jakten och fisket öka förutsättningarna för framgångsrika och högklassiga fiske- och jaktupplevelser till gagn för såväl privatpersoner som turistnäring. Regeringen gör också bedömningen att det är lämpligt att undersöka möjligheten att med stöd av ett integrerat viltövervakningssystem utveckla dagens viltförvaltning. och har därför fått i uppdrag att ge förslag till ett sådant system. För att åtgärda de problem som följer av att antalet vildsvin ökar i landet, har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för en samordnad vildsvinsförvaltning, däribland ändringar i jaktförordningen (1987:905). Regeringen har lämnat en proposition till om eftersök av trafikskadat vilt (prop. 2008/09:191). Betänkandet Uthållig älgförvaltning i samverkan (SOU 2009:54) remissbehandlas . I betänkandet lämnas förslag med syfte att bättre anpassa älgstammen till fodertillgången och skogstillståndet. 2.6.2De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion Regeringen strävar efter att de gröna näringarna ska ge en uthålligt god avkastning genom att naturresurserna kan brukas utan att förbrukas. De gröna näringarna måste bli än mer miljö- och resurseffektiva som beredskapen för att möta klimatförändringar måste förbättras. Svenskt företagande ska hålla en hög miljöprofil i ett internationellt perspektiv, som näringarna ges förutsättningar att vara fortsatt konkurrenskraftiga. Ett modernt och hållbart jord- och skogsbruk samt fiskerinäring förutsätter att den biologiska mångfalden värnas samt att negativ miljöpåverkan minimeras för att bidra till att uppsatta miljökvalitetsmål nås. Det är också viktigt att nyttjandet av resurserna fortsatt är hållbart och bidrar till att miljömål uppnås och produktionen av kollektiva nyttigheter vidmakthålles och stärks, inte minst i perspektivet av ett förändrat klimat. Skogs- och lantbrukare samt fiskare bör ha en fortsatt roll som natur- och kulturmiljövårdsentreprenörer och producenter av kollektiva nyttigheter, exempelvis vårdandet av natur- och kulturmiljövärden. tog 2008 tillsammans med bland andra och fram en nationell strategi rörande främmande arter, arter vars införande och spridning kan utgöra ett hot mot den biologiska mångfalden, produktionen m. m. Arbetet bygger på den vägledning rörande främmande arter som tagits fram inom ramen för konventionen om biolo- gisk mångfald (CBD). Ett motsvarande arbete pågår också i EU. Regeringen ser ett värde i att ta tillvara den verksamhet myndigheterna redan bedriver avseende främmande arter. Utbildning och forskning har stor betydelse för de gröna näringarnas hållbara utveckling och bidrar till att utveckla kunskapen om de globala utmaningarna vad gäller klimat och miljö. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50), pekar regeringen ut ett antal viktiga forskningsområden varav ett är klimat och miljö. De största strategiska områdena som är direkt inriktade mot klimatarbetet är hållbart nyttjande av naturresurser, energi samt effekter på naturresurser, ekosystem och biologisk mångfald.