prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — Däremot har inte arbetet gjorts i tillräckligt hög takt och man har inte nått så långt som hade varit önskvärt. är en av sektorsmyndigheterna. Myndigheten har genomfört en enkätundersökning som visar att det pågår ett omfattande arbete för att öka tillgängligheten. Enkäten skickades till ett urval regionala kulturinstitutioner, fria teatergrupper etc. Cirka hälften av institutionerna, som svarat, prioriterar arbetet med ökad tillgänglighet i hög eller ganska hög utsträckning. Två av tre institutioner har en handlingsplan för ökad tillgänglighet. En tredjedel av de tillfrågade planerar att genomföra arrangemang där man kommer att erbjuda textning, syn- eller teckentolkning. Utförligare redovisning finns inom utgiftsområde 17. IT:s utveckling skapar nya möjligheter Flera konkreta exempel på hur IT skapar nya möjligheter till delaktighet och självständighet finns i projektet teknik för döva och hörselskadade som genomförs i ett samarbete med () och . drivs av Tolkcentralen i på uppdrag av PTS. Tjänsten erbjuder teckenspråksanvändare med tillgång till bildtelefon, 3G-telefon eller webbklient att kommu- nicera med hörande personer. En hörande person och en teckenspråkig person som befinner sig på samma plats kan även ringa upp via en vanlig 3G-telefon och på distans få tolkhjälp för att kunna kommunicera med varandra (tolken på fickan). Genom PTS:s försöksverksamhet, Sign on site, kan en teckenspråkskunnig person nå en tolk på distans via en bildskärm. 2008 förmedlades drygt 99 000 telefonsamtal där en teckenspråkig ville ringa till en hörande eller vice versa. Ca 25 000 telefonsamtal förmedlades via tolken på fickan, dvs. Cirka 900 000 personer i åldern hade en funktionsnedsättning enligt Arbetsförmedlingens (Af) och () rapport situation på arbetsmarknaden 4:e kvartalet 2008. Cirka en halv miljon av dessa personer bedömde att funktionsnedsättningen också ledde till nedsatt arbetsförmåga. Över hälften av dem med nedsatt arbetsförmåga återfanns i åldersgruppen . Enligt nämnda rapport uppgick arbetslösheten för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga till 4:e kvartalet 2008. För befolkningen totalt var arbetslösheten . Andelen sysselsatta för befolkningen totalt var och för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga , vilket ligger på ungefär samma nivå . Utvecklingen visar enligt Af och SCB, att personer med funktionsnedsättning utan nedsatt arbetsförmåga har haft lika stor eller en större andel i arbetskraften som personer som inte har någon funktionsnedsättning. Det talar enligt myndigheterna för att funktionsnedsättningen i sig inte är något som påverkar deltagande i arbetskraften eller sysselsättningsgraden. Det som har betydelse är om funktionsnedsättningen medför att arbetsförmågan är nedsatt eller inte. Inom arbetsmarknadsområdet finns det flera särskilda åtgärder som är riktade till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för att underlätta möjligheten till arbete och inträde på arbetsmarknaden. Regeringen har även genomfört ett flertal reformer inom arbetsmarknadspolitiken för att bryta utanförskapet och öka Stöd till arbetshjälpmedel som lämnas till anställda, företagare eller deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har höjts till högst (tidigare ). Stöd för personligt biträde har höjts till högst för anställda Arbetsförmedlingen är sektorsmyndighet och redovisar, mot de etappmål som myndigheten satt upp, att sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga inte ökat i förhållande till den övriga arbetskraften. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har varit prioriterade till arbetsmarknadsutbildningar och förberedande utbildningar. De som har behov av stöd och anpassning i arbetet får även dessa behov tillgodosedda i ökad utsträckning. Totalt sett uppger av de som har behov av någon åtgärd för att kunna arbeta att de får den hjälp de behöver. De behov som framför allt finns enligt Af:s och SCB:s rapport situation på arbetsmarknaden 4:e kvartalet 2008 är anpassad arbetstid och anpassat arbetstempo. Anpassningen är som allra störst när det gäller arbetstiden, där av dem som har behov av anpassning också har fått det. noteras en mer dämpad utveckling av antalet deltagare i olika sysselsättningsinsatser jämfört med de närmast föregående åren. Undantaget är trygghetsanställningarna som fortsatt att öka. Trygghetsanställningar vänder sig till en målgrupp som behöver en större anpassning i arbetssituationen och ett mer långsiktigt stöd än vad som ges med lönebidrag. har stöden till arbetshjälpmedel på arbetsplatsen och stöd till personligt biträde ökat jämfört med de två föregående åren. ökade även antalet personer som fick del av stödet särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (). Insatsen utgörs av en SIUS- konsulent som går in och ger stöd inför en anställning. Av samtliga personer som har en funktionsnedsättning har upplevt någon form av diskriminering på grund av sin funktionsnedsättning enligt Af:s och SCB:s rapport situation på arbets- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 marknaden 4:e kvartalet 2008. Motsvarande andel hos personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är . Anställningar med stöd till personer med funktionsnedsättning präglas av en ojämn könsfördelning. Det är män och kvinnor både när man tittar på de olika anställningarna sammantaget och när man tittar närmare på den dominerande anställningen, anställning med lönebidrag. Allra mest ojämn är fördelningen när det gäller skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), där är kvinnor. Det är flest kvinnor som får del av arbetshjälpmedel och även bland de relativt få som får det särskilda stödet till start av näringsverksamhet är majoriteten kvinnor. Däremot är det manlig majoritet när det gäller både personligt biträde och . Utförligare redovisning finns inom utgiftsområde 14. Ett utbildningssystem som skapar goda förutsättningar för alla elever är grunden för delaktighet i samhället. har arbetet med att reformera och utveckla det offentliga utbildningsväsendet i sina olika delar fortsatt. Det handlar bl.a. om att införa tydliga mål, att skapa goda förutsättningar för måluppfyllelse i alla skolformer och att tillhandahålla ändamålsenligt stöd anpassat till elevens behov. Viktiga delar i detta arbete är införandet av nya kursplaner och framtagandet av en ny skollag. Syftet är att kunna erbjuda en likvärdig utbildning av hög kvalitet i alla skolformer. bildades en ny myndighet, Specialpedagogiska skolmyndigheten, med samlat ansvar för specialpedagogiskt stöd och specialskolan. En gemensam myndighet ökar tydligheten för elever, vårdnadshavare och huvudmän när det gäller statens stöd i specialpedagogiska frågor. Utförligare redovisning finns inom utgiftsområde 16. Förebygga och bekämpa diskriminering För att uppnå en samhällsgemenskap med mångfald, full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor är det viktigt att förebygga och bekämpa diskriminering på grund av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 funktionsnedsättning, liksom att göra diskriminerande strukturer synliga. fanns fyra lagar om förbud mot diskriminering på grund av funktionsnedsättning; -lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder (FUDA), -lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan (LBL), -lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering (DFL), och -lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever (). fick 2006 ett uppdrag om diskriminering som bl.a. omfattade en inventering av den fysiska tillgängligheten till lokaler för elever med funktionsnedsättning i grund- och gymnasieskolan. presenterade rapporten till skolors lokaler och valfrihet för elever med funktionsnedsättning. Av rapporten framgår att det i många skolor förekommer brister som kan försämra förutsättningarna för skolgång och val av skola för elever med funktionsnedsättning. noterar en positiv utveckling i skolors fysiska tillgänglighet, men konstaterar att kunskapen om hur man kan arbeta med tillgänglighet är fortsatt låg hos huvudmän och personal. Av den anledningen har regeringen gett Specialpedagogiska skolmyndigheten ett uppdrag om fysisk tillgänglighet (se politikens inriktning). () har fram till haft till uppgift att enligt lagen (1994:749) om () bevaka frågor som rör rättigheter och intressen för personer med funktionsnedsättning. HO:s arbete har främst rört tillsyn av och information om diskrimineringslagstiftningen. HO har genom handläggning av ärenden, juridisk rådgivning och i informationsverksamhet verkat för att förebygga och bekämpa diskriminering. Anmälningar enligt diskrimineringslagstiftningen har ökat 2008 jämfört med 276 respektive 225 ärenden. Ökningen gäller inom alla lagstiftningsområden utom det som rör likabehandling av studenter i högskolan. Av diskrimineringslagarna framgår att HO i första hand ska försöka förmå den som är anmäld att frivilligt följa lagarna. Två ärenden har avslutats med dom och fem genom att HO uppnått förlikningar. Tjugotvå ärenden har avslutats efter att en lösning uppnåtts. Det kan t.ex. handla om en förlikning med hjälp av fackliga organisationer. Det kan också handla om att situationen har löst sig på annat sätt, till exempel genom att en anmäld rutin har förändrats. Tabell 5.3 Fördelning av anmälningsärenden under 2004-2008 per lag och totalt antal anmälningsärenden Totalt har antalet anmälningsärenden till HO sjunkit något jämfört med , från 1 013 till 901 anmälningar. Antalet anmälningar är dock högt jämfört med . Det beror på de två massanmälningsaktioner som genomförts av handikapporganisationerna . Majoriteten av massanmälningarna rör otillgängliga byggnader och bristande tillgång till teckenspråkstolk. Dessa områden omfattas inte av diskrimineringslagstiftningen. Ärendena har därför avslutats utan utredning och ibland med hänvisning till respektive ansvarig tillsynsmyndighet. Det är svårt att utifrån insamlade faktauppgifter värdera på vilka områden diskriminering upplevs som mest påtagligt för en person med funktionsnedsättning. De massanmälningar som gjorts i kampanjsyfte visar att otillgängliga lokaler och miljöer är ett område där de som deltagit i kampanjerna upplevt att det finns stora problem. Det är heller inte ovanligt att en diskriminerande handling kan hänföras till mer än en diskrimineringsgrund, såsom funktionsnedsättning i kombination med etnisk härkomst och/eller homosexualitet. Resultatet redovisas mer ingående under utgiftsområde 13, Integration och jämställdhet. har diskrimineringslagarna förts samman i en lag, diskrimineringslagen (2008:567). neringsombudsmannen har tillsyn över lagen. Regler om kränkande behandling av barn och elever har förts över till skollagen. Människors syn på och attityder till personer som har en funktionsnedsättning påverkar inriktningen på olika insatser. Det sker när värderingar och personliga erfarenheter styr innehållet i avgörande beslut som tas inom områden som har betydelse för personer som har en funktionsnedsättning. Attityder, värderingar och fördomar kan här leda till diskriminering, stigmatisering och ett ovärdigt bemötande. Det får till följd att människor inte blir insläppta i olika sammanhang, t.ex. på arbetsmarknaden. har tillträtt FN:s internationella konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionsstaterna åtar sig bl.a. att vidta åtgärder för att höja medvetandet om personer med funktionsnedsättning och för att bekämpa stereotypa uppfattningar och fördomar. Regeringen har bl.a. därför beslutat om ett nationellt övergripande och brett Attityduppdrag för att genom förändrade attityder motverka fördomar, diskriminering och stigmatisering och därmed främja respekten för människor med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) ansvarar ytterst för att utforma och driva programmet men det ska ske i nära samarbete med för Psykisk hälsa (NSPH). Bättre metoder och indikatorer för uppföljning Det genomförs ett stort antal viktiga insatser av flera aktörer på många olika nivåer i samhället inom det handikappolitiska området. Detta behöver synliggöras och lyftas fram. För området handikappolitik, liksom för många andra områden, är dock bristen på mätbara mål, kvalitativa och kvantitativa indikatorer och nyckeltal en utmaning. De samlade resultaten av allt vad som görs kan inte återspeglas i resultatuppföljningar och jämförelser som görs för att bedöma den handikappolitiska utvecklingen. För att överbrygga avgörande luckor i statistikförsörjningen har därför Myndigheten 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 för handikappolitisk samordning (Handisam) påbörjat ett arbete med att utveckla ett system för indikatorer för mätning av utvecklingen inom politikområdet och de olika uppföljningssystemen börjar alltmer ta form. En tillförlitlig analys av resultaten av mätningarna ställer höga krav på systematisk datainsamling och möjlighet till långsiktiga jämförelser. De insatser som genomförts för att ta fram mätbara indikatorer har visat att det finns brister i dataunderlaget och att det på vissa områden saknas relevant statistik. Till exempel behöver statistiken över barn och unga med funktionsnedsättning utvecklas. Analyser kan sannolikt genomföras utifrån tillgängliga data, och med mindre anpassningar av befintliga nationella undersökningar skulle även fler jämförelser kunna göras vad gäller personer med funktionsnedsättning. Ytterligare en viktig aspekt är att finna indikatorer kring den egna upplevelsen av möjlighet till delaktighet bland personer med funktionsnedsättning. Ett par andra centrala frågor är dels hur de generella stöden ska förhålla sig till de individuella som riktas till personer med funktionsnedsättning (se även avsnitt 6.4.2), dels hur den demografiska utvecklingen med allt fler äldre personer kan påverka samhällets planering och utformning. Tillgänglighetsarbetet går framåt men behöver skyndas på Många av de insatser som görs för att göra samhället tillgängligare för alla har generellt sett bidragit till att tillgängligheten ökat, även om det inte går att påvisa hur stora förändringarna är. Uppföljningar som Handisam gör hos statliga myndigheter visar att utvecklingen går för långsamt för att de uppsatta målen ska kunna nås fullt ut till 2010. slår bl.a. fast att det finns åtskilligt mer att göra för att kulturlivet ska bli mer åtkomligt för personer med funktionsnedsättning. Den samlade bilden inom kollektivtrafiken är att inte heller där kommer man att nå målen helt till 2010. Personer med funktionsnedsättning tvingas fortfarande ofta utnyttja särskilda stödåtgärder därför att tillgängligheten i vardagen brister. Särskilt kommunernas fortsatta arbete på området är centralt för att uppnå jämlikhet och delaktighet. Det är därför viktigt att följa kommunernas tillgänglighetsarbete framöver. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Den tekniska utvecklingen ger möjligheter Den snabba teknikutvecklingen med en ökad tillgänglighet och användbarhet har på många sätt ökat möjligheten till delaktighet för fler människor. Tekniska lösningar som ett kompelement till personlig service och tjänster skapar nya möjligheter till effektivisering och samordning och möjlighet för många fler att delta. För personer med funktionsnedsättning har den nya tekniken i stora stycken varit en revolution. En framtida utmaning är därför att säkerställa att ny teknik görs användarvänlig för den som har behov av tekniska lösningar för att kunna bli delaktig i samhället. Den snabba IT-utvecklingen och användningen av Internet har också öppnat många nya vägar. För många personer med funktionsnedsättningar som tidigare behövde särskilda tjänster inte sällan med höga kostnader är det möjligt att nyttja samma tjänster och information som andra. En fortsatt positiv utveckling inom detta område kräver dock att IT, digital information och tjänster organiseras utifrån ett genomtänkt och inkluderande perspektiv. Regeringen har genomfört ett stort antal reformer på arbetsmarknaden för att bryta utanförskap och öka sysselsättningen. En uppföljning visar att personer med funktionsnedsättning är prioriterade till arbetsmarknadsutbildningar och förberedande utbildningar. De som har behov av stöd och anpassning i arbetet får även dessa behov tillgodosedda i ökad utsträckning. Däremot har personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga svårt att vinna inträde på arbetsmarknaden. Det är i detta sammanhang viktigt att lyfta fram betydelsen av att arbetssituationen kan anpassas till den enskildes behov. har bedömt att skulle behöva få till stånd en större variation i utbudet av arbetsuppgifter och i högre grad redovisa hur verksamheten kan anpassas för att tillgodose behoven hos målgruppen. Diskriminering och ratificering av Arbetet mot diskriminering är viktigt för att uppnå de handikappolitiska målen. Statistik visar att förekomsten av diskriminering på grund av funktionsnedsättning är ett problem, se tabell 5.3. ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning . konventioner om mänskliga rättigheter gäller fullt ut även för människor med funktionsnedsättning. Den nya konventionen, som alltså inte tillför några nya rättigheter, är tillkommen för att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. som granskat årsredovisningen för Myndigheten för handikappolitisk samordning, har inte haft invändningar i myndighetens revisionsberättelse . ska vara ett öppet och modernt samhälle som bejakar olikheter och den mångfald som finns. Människor ska ges möjlighet att själva påverka de beslut som rör deras egna liv. Viktiga strategiska uppgifter för regeringen är att fortsätta arbeta för att bekämpa och förebygga diskriminering, att påverka fördomsfulla attityder och att verka för ett samhälle som är tillgängligt för alla som bor och verkar där. Regeringen ser bristande tillgänglighet som ett av de största hindren för att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta i samhällslivet och prioriterar därför tillgänglighetsarbetet. Ytterligare en strategisk uppgift för att förbättra livsvillkoren för personer med funktionsnedsättning och skapa jämlikhet i levnadsvillkor är att ge människorna förutsättningar att bestämma över sitt eget liv. Se även under området Stöd till personer med funktionsnedsättning. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79) kommer även att utgöra den huvudsakliga grunden för regeringens politik. ratificering av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning innebär att åtar sig att med utgångspunkt från konventionen fortsätta arbeta för att stärka de rättigheter och intressen som personer med funktionsnedsättning har. De grundläggande principerna i konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är ickediskriminering, jämlika möjligheter, självbestämmande samt delaktighet och inkludering. Konventionen understryker därmed inriktningen om ett tillgängligt samhälle och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning som fastställts i handlingsplanen. Regeringen avser att presentera en skrivelse till som samlat redovisar resultatet av de insatser som gjorts för att genomföra handlingsplanen. Arbetet med att följa upp resultatet av handlingsplanen kommer därför att intensifieras . Statskontoret, sektorsmyndigheterna och Myndigheten för handikappolitiskt samordning (Handisam) har fått uppdrag som ligger inom ramen för detta arbete. Även interdepartementala arbetsgrupp för uppföljningen av handikappolitiken får en viktig roll. Regeringen verkar också för att få till stånd bättre underlag för uppföljning och analys av resultat. Dessutom avser regeringen att påbörja ett arbete som syftar till att stärka statistikförsörjningen när det gäller personer med funktionsnedsättning samt att ta fram indikatorer för måluppfyllelse och analys. Strategi för genomförandet av tillgänglighetsmålen i den Nationella handlingsplanen för handikappolitiken Arbetet med att riva hinder har fortsatt hög prioritet. En strategi Enkelt avhjälpt för att genomföra tillgänglighetsmålen i handlingsplanen beslutades . Strategin innehåller bl.a. en tvåårig satsning för att tillgängliggöra järnvägsstationer samt en informationssatsning riktad till kommuner kring enkelt avhjälpta hinder. Inom ramen för strategin har Kommuner och Landsting också inkluderat frågan om tillgänglighet inom ramen för sitt ordinarie mötes- och konferensprogram. På så sätt kommer ett stort antal förtroendevalda och anställda i kommuner och landsting att få möjlighet att utveckla sin kunskap om hur man bygger in tillgänglighet från början i verksamheten. Kommuner och Landsting har också, inom ramen för sitt utvecklingsarbete med indikatorer för öppna jämförelser, bedrivit ett metodarbete i syfte att kunna göra jämförelser av kommunalt tillgänglighetsarbete. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 muner och Landsting avser att fortsätta och vidga försöket. Handisam har redovisat ett system för öppna jämförelser i staten, baserat på den årliga uppföljningen av tillgängligheten på de statliga myndigheterna. Arbetet förväntas bli en årlig permanent verksamhet inom myndigheten. Handisam har även utrett behovet av samordning av olika lokala tillgänglighetsdatabaser. Uppdraget visar att det finns behov av ett nationellt stöd kring hur man kan utveckla fungerande tillgänglighetsguider. Regeringen har gett Handisam ett uppföljningsuppdrag att i samråd med och Kommuner och Landsting ta fram stödjande riktlinjer kring hur en tillgänglighetsguide kan byggas upp på och regional nivå. All diskriminering på grund av kön, etnisk eller religiös tillhörighet, sexuell läggning, ålder, social position eller funktionsnedsättning måste bekämpas. En ny diskrimineringslag, som ersätter de sju tidigare diskrimineringslagarna, gäller från . I den nya lagen utvidgas förbudet mot diskriminering till att omfatta i princip alla samhällsområden och ger därmed individen ett ökat skydd. Bristande tillgänglighet kan utgöra hinder för personer med funktionsnedsättning att delta i samhällslivet och utöva inflytande som samhällsmedborgare. Regeringen utreder frågan om bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, som en form av diskriminering. På europeisk nivå har Kommissionen, med stöd av artikel 13 i EG-fördraget, lagt fram ett förslag till ett nytt EG-direktiv för att motverka diskriminering utanför arbetslivet. Det nya direktivet omfattar likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder (funktionsnedsättning), ålder eller sexuell orientering. Frågan om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ingår som en del i förslaget. Regeringen har inlett en satsning för att påverka människors attityder i syfte att motverka fördomar, diskriminering och stigmatisering och därmed främja respekten för människor med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning (se även under resultatredovisning, Attityduppdrag). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Delegationen för mänskliga rättigheter i (JU 2006:02) har enligt tilläggsdirektiv utrett och lämnat förslag på hur genomförandet och övervakningen av FN:s konvention ska organiseras i . Förslagen bereds inom . Handisam får i uppdrag att informera i första hand kommuner och landsting om konventionen. Dialogen med handikapprörelsen ska utvecklas i enlighet med intentionerna i konventionen. pågår en analys av rörande konsekvenser och prioriteringar inom olika politikområden. Sida har t.ex. på uppdrag av regeringen redovisat en plan för hur myndigheten avser säkerställa att beaktandet av mänskliga rättigheter inkluderas i Sidas interna arbete samt i det bilaterala utvecklingssamarbetet.