prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — har andelen elever i den obligatoriska särskolan ökat i relation till det totala antalet elever i den obligatoriska skolan. har andelen elever legat på en relativt stabil nivå. /09 utgjorde andelen elever i den obligatoriska särskolan av samtliga elever i den obligatoriska skolan. av samtliga elever i den obligatoriska särskolan var integrerade i , dvs. de gick minst halva tiden tillsammans med elever i . Andelen integrerade elever varierar stort mellan kommunerna. Högst andel, , fanns i glesbygdskommuner. Den obligatoriska särskolan fanns i 281 kommuner. Vanligast var huvudman, medan fristående huvudman endast fanns i 30 kommuner. av eleverna i den obligatoriska särskolan gick i fristående särskolor. Gymnasiesärskolan erbjuder yrkesförberedande utbildning i nationella eller specialutformade program samt individuella program, där verksamhets- och yrkesträning ingår. /09 gick 9 300 elever gymnasiesärskolan, vilket var en ökning jämfört med föregående läsår. Antalet gymnasiesärskolor ökade /09 med sex stycken och upp- Källa: Specialpedagogiska skolmyndighetens årsredovisning 2008. 4 Inkluderar även kostnader för elever som deltar i verksamheten men som inte är inskrivna vid specialskolan. gick till 271 stycken i 179 kommuner. Av gymnasiesärskolorna hade 28 stycken fristående huvudmän. Antalet tjänstgörande lärare, omräknat till heltidstjänster, ökade med /09. Det ökade antalet lärare tillsammans med den elevminskning som skett i den obligatoriska särskolan medförde en ökad lärartäthet från 25,9 lärare per 100 elever föregående år till 27 lärare per 100 elever /09. Andelen lärare med specialpedagogisk examen har minskat kontinuerligt , från 1999/2008/09. I gymnasiesärskolan sjönk lärartätheten något under /09. Andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen minskade från föregående läsår till /09. Den totala kostnaden för den obligatoriska särskolan i regi beräknas uppgå till 2008. Därtill kommer kostnader för skolskjuts om ca 2008. Jämfört med 2007 minskade den totala kostnaden för särskolan . Kostnaden per elev exklusive integrerade elever uppskattas ha ökat till . För den kommunala gymnasiesärskolan beräknas den totala kostnaden uppgå till 2008, vilket är en ökning sedan föregående år. Kostnaden per elev beräknas öka på årsbasis till . Gymnasieskolan syftar till att eleverna ska tillägna sig kunskaper och färdigheter och utvecklas till ansvarskännande människor i yrkes- och samhällslivet. Antalet elever i gymnasieskolan läsåret 2008/09 var större än någonsin, drygt 396 000 personer, varav 192 000 kvinnor och 204 000 män. Elevantalet var högre än föregående år. /01 har antalet elever i gymnasieskolan ökat med 91 000. Var femte elev gick i en fristående gymnasieskola, vilket är oförändrat jämfört med föregående år. ökat till sammanlagt 945 skolor 2008/09. Det är främst de fristående skolorna, vars antal ökat /2004, som står för ökningen. Av alla gymnasieskolor 2008/09 drevs av en fristående huvudman jämfört . Fristående skolor finns nu i 106 kommuner. I de tre storstadskommunerna gick var tredje elev i en fristående gymnasieskola. Av de elever som började i gymnasieskolan hade () erhållit grundläggande högskolebehörighet, dvs. fått slutbetyg med godkända betyg i av de gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program. hade ett slutbetyg utan att nå kraven för högskolebehörighet medan hade betygssatts i större delen av kurserna på studievägen men ändå inte uppnått kraven för slutbetyg. Av alla nybörjare i gymnasieskolan fullföljde således utbildningen och (). Om elever på individuella program exkluderas, var motsvarande andelar respektive , vilket är oförändrat jämfört med föregående årskull. Ungefär var tionde elev fick slutbetyg från ett annat program än det de började sina gymnasiestudier på. Andelen kvinnor som fick slutbetyg var större än andelen män, vilket framgår av diagram 5.6. Av kvinnorna som fått slutbetyg efter gymnasiestarten uppnådde grundläggande högskolebehörighet och för männen var motsvarande andel . Av elever med svensk bakgrund fick av männen och av kvinnorna slutbetyg . Motsvarande andel för elever med utländsk bakgrund var av männen och av kvinnorna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.6 Andel med slutbetyg för nybörjare i För att få slutbetyg ska eleven ha betygsatts i samtliga kurser och det projektarbete som ingår i studievägen. Totalt sett saknade knappt var fjärde nybörjarelev 2004 slutbetyg , vilket inte är någon förändring jämfört med föregående årskullar. Att en elev inte fått ett slutbetyg behöver inte innebära att eleven hoppat av studierna innan den normala studietiden är avslutad. Av nybörjareleverna 2004 som inte fått slutbetyg hade varit inskrivna i årskurs 3 på ett program medan ungefär lika många hade hoppat av studierna redan under något av . Av de som började på ett individuellt program hade lämnat gymnasieskolan ett eller efter gymnasiestarten. av männen och av kvinnorna som gått i årskurs 3 saknade slutbetyg. Bland kvinnorna med utländsk bakgrund var andelen högre än bland kvinnorna med svensk bakgrund. För män var motsvarande skillnad . Det var nästan så vanligt att elever med utländsk bakgrund hoppat av studierna under något av . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.7 Fullföljd utbildning för nybörjare i gymnasieskolan (procent) A vbro tt år 1 A vbro tt år 2 A vbro tt år 3 Av alla elever med slutbetyg uppnådde, liksom föregående år, grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Andelen kvinnor som uppnådde grundläggande behörighet var större än andelen män. Både kvinnor med svensk bakgrund och kvinnor med utländsk bakgrund slutför sin gymnasieutbildning i större utsträckning än män med motsvarande bakgrund. Skillnaden mellan könen var större för elever med utländsk bakgrund än för elever med svensk bakgrund. har den genomsnittliga betygspoängen för elever med slutbetyg från gymnasieskolan varit oförändrat 14,7 för kvinnor, medan den minskat något till 13,3 för män 2007/08. Diagram 5.8 Andel elever med slutbetyg som nått grundläggande behörighet till universitet och högskolor (procent) 2000/012007/08 Individuella program (IV) /99 ska en elev för att erbjudas utbildning på ett nationellt eller specialutformat program dels ha slutfört sista årskursen i eller motsvarande, dels ha godkända betyg i svenska alternativt svenska som andra- språk, engelska och matematik eller på annat sätt ha förvärvat motsvarande kunskaper. I annat fall kan eleven följa ett individuellt program (IV). Ett individuellt program syftar främst till att förbereda för studier på ett nationellt eller specialutformat program. Ett individuellt program kan även göra det möjligt att genomföra en lärlingsutbildning eller att möta elevers speciella utbildningsbehov. /09 gick 22 900 elever i årskurs 1 på individuella program, vilket motsvarar av alla elever i årskurs 1. Totalt gick 5 300 elever i årskurs 2 och 3 300 var inskrivna i årskurs 3 på ett individuellt program. Av samtliga 31 500 elever på individuella program 2008/09 gick 7 100 ett programinriktat individuellt program (PRIV). har fristående gymnasieskolor rätt att anordna individuella program. Av alla elever på individuella program gick endast 520, eller , i fristående gymnasieskolor. Skillnaderna mellan kommunerna är relativt stora i fråga om hur stor andel av eleverna på individuella program som sedan går över till ett nationellt program. Av de elever som påbörjade studier på individuella program 2007 gick över till ett annat program , en minskning jämfört med föregående årskull. I tio kommuner bytte mer än tre fjärdedelar av IV-eleverna till ett nationellt eller specialutformat program , medan det i elva kommuner var färre än var femte elev. Diagram 5.9 Antal elever på individuella program fördelade på kön och bakgrund 2004/052008/09 M än - sv M än - utl Liksom föregående läsår var drygt två femtedelar av eleverna på individuella program /08 kvinnor och knappt tre femtedelar män. Av eleverna hade utländsk bakgrund, Fördelningen framgår av diagram 5.9. som det totala antalet elever i gymnasieskolan har ökat /01 har antalet elever på individuella program ökat . Av de knappt 12 000 elever som påbörjade ett individuellt program fick ett slutbetyg . Denna andel ökade till efter ett femte år. Andelarna är ungefär lika stora bland kvinnor och män. Nästan alla dessa fick slutbetyg från ett nationellt program efter att ha bytt program från det individuella programmet. Övriga, ungefär var tjugonde IV-elev med slutbetyg, fick ett slutbetyg från sitt individuella program efter att ha fullföljt utbildningen enligt sin individuella utvecklingsplan. Programbyten är en vanlig orsak till förlängd studietid för många elever. har andelen elever som bytt studieväg efter årskurs 1 successivt ökat. Av eleverna i årskurs 1 hade bytt program . Andelen är ungefär lika stor bland kvinnor och män. Det förekommer även att elever byter program senare under sin gymnasietid. En anledning till att många elever behöver fyra eller fler år för att få slutbetyg från gymnasieskolan är att de gör uppehåll i sina studier. Totalt gjorde av alla elever i årskurs 1 /07 studieuppehåll eller avbröt sina studier under efterföljande år, vilket är en ökning med en knapp procentenhet jämfört med /07 och i nivå med utfallet /06. Det fanns inte någon könsskillnad mellan elever med svensk bakgrund (5,av såväl männen som kvinnorna). Av eleverna i årskurs 1 med utländsk bakgrund hade männen en något högre andel studieavbrott än kvinnorna (12,respektive ). En fjärdedel av de elever i årskurs 1 /07 som gjorde ett uppehåll efterföljande läsår återkom till gymnasieskolan . Av de som började på IV var inte inskrivna i gymnasieskolan , av vilka återkom . Elever på IV avbröt således sina studier i högre grad än elever på nationella program. Elever som börjat på IV bytte även i högre 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 grad än övriga studieinriktning efter ett studieuppehåll. Lärartätheten, som redovisas omräknat till antal heltidstjänster per 100 elever, har varit 8,1. Diagram 5.10 Lärartäthet per huvudman (antal lärare per 100 elever) i gymnasieskolan 2000/012008/09 I kommunala gymnasieskolor har lärartätheten ökat från 7,9 /01 till 8,4 /09. Efter en sjunkande trend har lärartätheten i fristående gymnasieskolor ökat /02 och är nu 7,1. som den genomsnittliga lärartätheten varit stabil på nivån 8,18,2 har andelen lärare med pedago- 2007/08, beräknat på heltidstjänster. av lärarna pedagogisk högskoleexamen jämfört med endast av lärarna i fristående gymnasieskolor. Andelen var högre bland kvinnliga lärare än bland manliga lärare, i genomsnitt 79 jämfört . Skillnaderna mellan könen var störst i fristående skolor, . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.11 Andel lärare med pedagogisk högskoleutbildning per huvudman, gymnasieskolan, 2000/012008/09 till hela lärarkåren i gymnasieskolan är könsfördelningen jämn. Av samtliga knappt 38 400 tjänstgörande lärare var kvinnor och män. Det innebär att antalet kvinnliga gymnasielärare är fler är antalet manliga. De totala kostnaderna för gymnasieskolan med huvudman beräknas 2008 uppgå till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Till detta kommer kostnader för skolskjuts, reseersättning och inackordering som uppgår till ca . Den totala kostnaden per elev beräknas vara , vilket är en ökning med 1,1 med procent. Kostnaden per elev varierar dock mycket mellan de olika programmen. Kostnaden per elev för undervisning beräknas uppgå till , vilket motsvarar en ökning jämfört med . Kostnaden för den kommunala uppskattas 2008 utgöra av den totala kostnaden för gymnasieskolan, inklusive fristående skolor. Övergång till högskola och arbetsliv Gymnasieskolan ska förbereda ungdomar för deltagande i arbetsliv och för vidare studier. Utbildningssystemets utformning har inneburit att många ungdomar lämnat gymnasieskolan med kvalifikationer som inte efterfrågas på arbetsmarknaden, något som har bidragit till att ungdomar stannar i utbildning. Av de närmare 83 900 elever som avslutade gymnasieskolan hade i genomsnitt påbörjat högskolestudier , dvs. Andelen var högre bland kvinnor än män, . Jämfört med föregående årskull minskade övergången till högskolan . Enligt en undersökning gjord av Kommuner och Landsting (Öppna jämförelser 2008) kunde i genomsnitt var fjärde gymnasieelev som fick slutbetyg betraktas som etablerad på arbetsmarknaden . Högst etableringsgrad, , hade elever som gått bygg-, fordons-, industri- och elutbildningar. Nationella prov i årskurs 3 För att ytterligare stärka uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling beslutade regeringen att införa nationella ämnesprov i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 samt nationella ämnesprov i biologi, kemi och fysik i årskurs 9. De nationella ämnesproven i dessa ämnen utprovades och de nya bestämmelserna ska tillämpas första gången . Tydliga mål och kunskapskrav nya läroplaner för skolan beslutade om nya läroplaner för skolan i enlighet med regeringens proposition Tydligare mål och kunskapskrav nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189). I propositionen föreslår regeringen riktlinjer för utformningen av läroplaner för , den obligatoriska särskolan, specialskolan och sameskolan. Var och en av dessa skolformer ska ha en egen samlad läroplan. Läroplanen ska innehålla skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer för utbildningen samt kursplaner för den obligatoriska särskolan, specialskolan och sameskolan. Kursplanerna ska kompletteras med föreskrifter om kunskapskrav för varje ämne alternativt ämnesområde. Kursplanerna ska tillsammans med skolans uppdrag och värdegrund samt de övergripande målen vara grunden för planeringen och genomförandet av undervisningen. Uppdrag till om nya kursplaner fick i uppdrag att utarbeta nya kursplaner för , specialskolan, sameskolan och den obligatoriska särskolan. För dessa skolformer ska också utarbeta kunskapskrav för godtagbara kunskaper samt kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för de skolformer där betyg sätts. Vidare ska verket samla respektive skolforms läroplan så att den innehåller skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer samt kursplaner. Uppdraget ska redovisas . De nya kursplanerna samt den nya betygsskalan avses successivt träda i kraft /12. beslutade att återetablera specialskolan för elever med grav språkstörning och elever med synskada kombinerat med ytterligare funktionshinder (prop. 2007/08:112, bet. 2007/08:UbU16, rskr. 2007/08:212). fick i uppdrag att återetablera och som statliga specialskolor. Uppdraget övertogs av Specialpedagogiska skolmyndigheten som redovisade uppdraget . har återetablerats som statlig specialskola i de lokaler som tidigare disponerades av för resurscenter syn i . Vid erbjuds undervisning för elever med synskada kombinerat med ytterligare funktionshinder. fanns det 24 elever vid . Vid erbjuds undervisning för elever med grav språkstörning lokalintegrerat vid kommunala skolor S:ta för årskurs 16 och för årskurs 710. fanns det 16 elever i . har också verksamhet i öppnats i Västangårds skola i . Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning påbörjades en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skolhuvudman som deltar i försöksverksamheten lämnas statsbidrag med per läsår för varje elev som deltar i lärlingsutbildningen. Inför /09 fördelades 5 000 lärlingsplatser till sammanlagt 157 huvudmän (4 landsting, 27 fristående och 126 kommunala huvudmän). utbetalade i statsbidrag för knappt 3 700 lärlingselever till total 135 huvudmän. Av dessa avsåg platser i fristående gymnasieskolor. Byggprogrammet är enligt det program med flest elever och det näst vanligaste är fordonsprogrammet, medan fördelningen av platser för övriga yrkesprogram är relativt jämn. har bidrag om rekvirerats för 3 600 lärlingselever. I enlighet med beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 16, bet. 2008/09:UbU1, rskr. 2008/09:131) utökades försöksverksamheten till 6 000 platser från och med /10. /10 ansökte kommunala och fristående huvudmän om sammanlagt knappt 9 000 platser, av vilka 6 000 platser fördelats av . Regeringen har infört ett särskilt statsbidrag för att ersätta huvudmännens kostnader för utbildning av handledare, för att säkerställa att lärlingsutbildningen håller en hög kvalitet (förordning [2008:756] om statsbidrag för handledarutbildning). Statsbidrag utgår med högst per anlitad handledare och år. /09 har betalat ut avseende 3 800 handledare. antog propositionen En ny betygsskala (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). I propositionen anger regeringen principerna för den nya betygsskalan. I propositionen föreslås att när betyg sätts inom det offentliga skolväsendet ska en betygsskala med sex steg användas. Betygsstegen ges beteckningarna A, B, C, D, E och F. AE betecknar godkända resultat, F betecknar icke godkänt resultat. I särskolan och i särvux ska dock betyg inte sättas på icke godkänt resultat och betygssteget F inte användas. Om det på grund av frånvaro inte går att bedöma om eleven har nått upp till de kunskapsmål som 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 minst ska uppnås, ska detta i betygskatalogen markeras med ett horisontellt streck. Regeringen överlämnade propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) till med förslag som syftar till att eleverna ska komma väl förberedda till gymnasieskolan samt efter avslutad gymnasieutbildning vara bättre förberedda för anställning, eget företagande och fortsatta studier. I gymnasieskolan ska det finnas 18 nationella program som kan vara yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Skärpta behörighetskrav föreslås till de högskoleförberedande programmen. Yrkesämnena ges mer tid på yrkesprogrammen och avnämarna ges större inflytande över yrkesutbildningarna. Yrkesutbildningen kan genomföras som i huvudsak skolförlagd utbildning eller som lärlingsutbildning. En gymnasieexamen införs som kan vara antingen yrkesexamen eller högskoleförberedande examen. Högskoleförberedande examen ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Alla elever på yrkesprogram ska ges möjlighet att inom sin utbildning uppnå grundläggande behörighet till högskolan. De nationella programmen ska kunna ha nationella inriktningar eller utformas som särskilda varianter. Liksom ska nationella program kunna vara riksrekryterande. De särskilda varianterna och de riksrekryterande utbildningarna föreslås kvalitetssäkras på nationell nivå. Lokala kurser ska inte längre förekomma i gymnasieskolan. Bestämmelserna om den nya gymnasieskolan ska gälla gymnasieutbildning som påbörjas . 5.3Förlängd försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång Regeringens förslag: Giltighetstiden för lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång förlängs t.o.m. utgången av . Ärendet och dess beredning: Lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång trädde i kraft (prop. 1994/95:212). har på uppdrag av regeringen följt upp och utvärderat försöksverksamheten (U1998/316/S). Försöksverksamheten har därefter förlängts, senast till och med utgången av (prop. 2007/08:1, utg.omr. 2007/08:UbU1, rskr 2007/08:70). I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utg.omr. 16, s. 109) angav regeringen att vårdnadshavarnas rätt till inflytande vid beslut om placering vid särskola ska framgå av skollagen (1985:1100) och inte längre vara en försöksverksamhet. Lagrådet har inte beretts tillfälle att yttra sig över lagförslaget. Med hänsyn till att Lagrådet yttrade sig i samband med lagens tillkomst och att det nu endast är en fråga om förlängning av den pågående försöksverksamheten anser regeringen att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse i detta fall. Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att föreslå att möjligheten till föräldrainflytande permanentas som ett reguljärt inslag i en ny skollag. I avvaktan på detta bör försöksverksamheten förlängas till utgången av . av alla barn i åldern är inskrivna i förskolan eller i familjedaghem. Under det senaste årtiondet har det pedagogiska inslaget i förskolan fått en allt större betydelse. Drygt hälften av all personal inom förskolan har en pedagogisk högskoleutbildning. Regeringen anser att det är av största vikt att den svenska förskolan bibehåller sin kvalitet och tillgänglighet, varför ett antal åtgärder som bl. a. rör för- skolans läroplan och personalens kompetens planeras. Inom grund- och gymnasieskolan samt obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan saknar många lärare pedagogisk högskoleexamen. Regeringens satsning Lärarlyftet pågår och fler åtgärder för att förbättra lärarnas utbildning, fortbildningsmöjligheter och karriärvägar har påbörjats. Andelen elever som var behöriga till gymnasieskolan 2008 var den lägsta . Elevers meritvärde vid avslutad grundskoleutbildning skiljer sig åt mellan olika grupper av elever. Flickor får i genomsnitt ett högre meritvärde än pojkar och elever med svensk bakgrund får i genomsnitt ett högre meritvärde än elever med utländsk bakgrund. Elever i fristående skolor har högre meritvärde än elever i kommunala skolor. Den bakgrundsfaktor som uppvisar den största samvariationen med elevernas resultat är föräldrarnas utbildningsnivå. Faktorerna kön, svensk/utländsk bakgrund och föräldrarnas utbildning kan dock inte förklara alla skillnader i elevernas resultat. För att komma till rätta med sjunkande resultat och de stora skillnaderna mellan olika grupper av elever satsar regeringen på bl.a. tydligare utvärdering av elevernas kunskaper och tidiga insatser för de elever som riskerar att inte nå målen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Många ungdomar lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg. För att fler elever ska fullfölja gymnasieskolan med godkända betyg och för att utbildningen bättre ska motsvara kraven inom olika bransch- och yrkesområden har ett arbete med en gymnasiereform inletts. En försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning har också påbörjats. Elever med funktionsnedsättning och behov av särskilt stöd ska ha lika möjlighet att delta i den ordinarie undervisningen. Mot denna bakgrund har regeringen gett Specialpedagogiska skolmyndigheten i uppdrag att informera huvudmän och personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg om hur de kan arbeta för att förbättra den fysiska tillgängligheten. har ett flertal reformer sjösatts inom . Nya kursplaner för , specialskolan, sameskolan och den obligatoriska särskolan håller på att utarbetas. Även nya kunskapskrav ska tas fram för samtliga skolformer. har vidare beslutat om en ny betygsskala. Implementeringen av dessa samt ovan nämnda gymnasiereformer fortsätter framgent. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Insatserna på vuxenutbildningens område inom utgiftsområde 16 innefattar den kommunala vuxenutbildningen (komvux), vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux), svenskundervisning för invandrare (sfi), , den kvalificerade yrkesutbildningen och vissa kompletterande utbildningar. Utbildningar vid universitet och högskolor eller därmed jämförbara utbildningar omfattas inte. Inom området Vuxenutbildning redovisas också folkbildningen som ligger under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Ansvaret för vuxenutbildningen är framför allt ett kommunalt åtagande men delas även med staten, landstingen, organisationer och enskilda utbildningsanordnare. Ansvaret för huvuddelen av finansiering och genomförande åligger kommunerna. Staten finansierar vissa delar av vuxenutbildningen genom såväl generella som riktade statsbidrag för verksamheterna. Målen för vuxenutbildningens olika utbildningsformer, utom folkbildningen, anges i lagar och förordningar. För vuxenutbildning och vuxenutbildning för utvecklingsstörda gäller bl.a. läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94).