prop · GW03199 · 2009-05-15 00:00:00 — Föreskrifter om ytterligare behörighetsvillkor och om urval mellan behöriga sökande meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som är intagen i kriminalvårdsanstalt. Den som vill delta i gymnasial vuxenutbildning ska ansöka om detta hos styrelsen för utbildningen i sin hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som en annan kommun eller ett landsting anordnar eller låter anordna, ska styrelsen skyndsamt sända ansökan vidare till styrelsen för utbildningen där. Till en sådan ansökan ska styrelsen foga ett yttrande av vilket det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för elevens utbildning, såvida det inte på grund av tidigare överenskommelse är onödigt. Regeringen får meddela föreskrifter om när ett yttrande inte behöver fogas till en an- sökan. Åtagande att svara för kostna- derna ska alltid lämnas om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har sär- skilda skäl att få gå i en annan kommuns gymnasiala vuxenut- 11 Senaste lydelse 2009:129. I sådant fall ska 5 kap. 33 § tillämpas på motsvarande sätt för ungdomar fram till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . I ett sådant fall ska 5 kap. 63 § tillämpas på motsva- rande sätt för ungdomar fram till och med det första kalender- halvåret det år då ungdomarna fyller . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldig- het för en kommun att betala er- sättning för gymnasial vuxenut- bildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbild- ningen. Hemkommunen ska i sådana fall lämna stöd till in- ackordering enligt 5 kap. 33 § till ungdomar fram till och med första kalenderhalvåret det år då ung- domarna fyller . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldig- het för en kommun att betala er- sättning för gymnasial vuxenut- bildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbild- ningen. Hemkommunen ska i sådana fall lämna stöd till inackor- dering enligt 5 kap. 63 § till ung- domar fram till och med första kalenderhalvåret det år då ung- domarna fyller . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet inom det offentliga skol- väsendet. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i denna lag. Undantag får göras även från andra bestämmelser i denna lag för att möjliggöra en försöksverksam- het med sådan utbildning i gymna- sieskolan som inte utgörs av ut- bildning på nationella, special- utformade eller individuella program. Regeringen får utan hinder av föreskrifterna i 4 kap. 4 §, 5 kap. 21 §, 11 kap. 5 § och 13 kap. 8 § meddela föreskrifter om skyldig- het för den som vill genomgå särskilt anordnad prövning i , gymnasieskolan, vuxenutbildning eller svenskundervisning för invandrare 12Senaste lydelse 2009:129. 13Senaste lydelse 2007:1350. Regeringen får trots före- skrifterna i 4 kap. 4 §, 5 kap. 52 §, 11 kap. 5 § och 13 kap. 8 § med- dela föreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå särskilt anordnad prövning i , gymnasieskolan, vuxenutbildning eller svensk- undervisning för invandrare att att betala en avgift som tillfaller huvudmannen för utbildningen. betala en avgift som tillfaller huvudmannen för utbildningen. Bilaga 1 Prop. Poängplan för nationella program i gymnasieskolan De ämnen som, i minst nedan angiven omfattning, ska ingå i de nationella programmen (gymnasiegemensamma ämnen). 100/200/300* 50/100/200** 100/200*** 100**** Ämnen genom vilket programmet får sin karaktär 950/1 050/1 100***** *Estetiska och humanistiska programmen 100, ekonomi- och samhälls- vetenskapsprogrammen 200 samt naturvetenskaps- och teknik- programmen 300. **Teknikprogrammet 50, ekonomi-, samhällsvetenskaps-, och naturveten- skapsprogrammen 100 samt estetiska och humanistiska programmen 200. ***Ekonomiprogrammet 200 och övriga program 100. ****På naturvetenskapsprogrammet ersätts naturkunskap med karaktärs- ämnena biologi, fysik och kemi och på teknikprogrammet med karak- tärsämnena fysik och kemi. *****Ekonomiprogrammet 950, teknikprogrammet 1 100 samt estetiska, humanistiska, samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammen 1.Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . För utbildning som påbörjats tidigare ska äldre bestämmelser alltjämt tillämpas, om inte annat följer av 2. 2.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om i vilka fall och på vilket sätt elever som påbörjat sin utbildning före och som fullföljer denna senare än från det att den påbörjades, ska fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjats efter . 3.En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § i dess äldre lydelse ska upphöra att gälla för utbildning som påbörjas efter . Efter ansökan av en fristående skola som förklarats berättigad till bidrag enligt 9 kap. 8 § i dess äldre lydelse, får , genom en förenklad prövning, förklara skolan berättigad till bidrag enligt be- stämmelsen i dess nya lydelse. Regeringen får meddela föreskrifter om den förenklade prövningen. 4.En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § i dess äldre lydelse för utbildning som påbörjas före ska upphöra att gälla . Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) att punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2004:871) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. Beslut med stöd av 5 kap. 9 och 14 §§ ska upphöra att gälla den Regeringen får besluta att sådana beslut skall upphöra . Beslut med stöd av 5 kap. 9 och 14 §§ ska upphöra att gälla den Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att sådana beslut ska upphöra . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434) ska ha Utbildning på grundnivå skall väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella eller specialutformade program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Regeringen får dock medge undantag när det gäller konstnärlig utbildning. Utbildning på grundnivå skall utveckla studenternas förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem, och beredskap att möta föränd- ringar i arbetslivet. Inom det område som utbild- ningen avser skall studenterna, utöver kunskaper och färdigheter, utveckla förmåga att söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå, utbyta kunskaper även med personer utan specialkunskaper inom området. Utbildning på grundnivå ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Regering- en får dock besluta om undantag när det gäller konstnärlig utbild- ning. Utbildning på grundnivå ska ut- veckla studenternas förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem, och beredskap att möta föränd- ringar i arbetslivet. Inom det område som utbild- ningen avser ska studenterna, utöver kunskaper och färdigheter, utveckla förmåga att söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå, utbyta kunskaper även med personer utan specialkunskaper inom området. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2006:173 Förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2009:128) om ska ha följande lydelse. En utbildning inom yrkeshög- skolan ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella eller specialutformade program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. En utbildning inom yrkeshög- skolan ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasie- skolan eller motsvarande kun- skaper. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet. Bilaga 8 Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , f.d. regeringsrådet och regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2.lag om ändring i skollagen (1985:1100), 3.lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), 4.lag om ändring i lagen (2009:128) om . Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga och ämnesrådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: I lagrådsremissen föreslås ändringar i skollagen som bl.a. innebär att elever på gymnasieskolan ska kunna välja mellan ett stort antal nationella yrkesprogram och högskoleförberedande program med olika inriktningar. Elever på yrkesprogram ska ha möjlighet att inom gymnasieutbildningen uppnå behörighet till högskoleutbildning. De ska också kunna välja en gymnasial lärlingsutbildning. Vidare föreslås att regleringen av den offentliga gymnasieskolan och motsvarande fristående skolor så långt det är möjligt ska vara gemensam. Förslaget till lag om ändring i skollagen 5 kap. 1 § I första stycket föreskrivs att (g)ymnasieskolan vänder sig till ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning. Gymnasieskolan är avsedd att påbörjas fram till och med det första kalenderhalvåret det år ungdomarna fyller . Vid föredragningen har upplysts att avsikten med bestämmelsen är att klargöra att vissa behörighetskrav ska gälla för dem som tas in på gymnasieutbildning. Detta bör tydligare komma till uttryck i lagtexten. Lagrådet föreslår att stycket ges följande lydelse: Gymnasieskolan är öppen endast för ungdomar som avslutat sin grund- skoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . 5 kap. 8 § I paragrafens tredje stycke öppnas en möjlighet för styrelsen för utbildningen att efter tillstånd av regeringen eller en förvaltnings- myndighet besluta att en utbildning får fördelas än tre läsår. Enligt sista meningen i stycket ska regeringen meddela föreskrifter om vilken förvaltningsmyndighet som avses. Formuleringen avviker från vad som är brukligt. Enligt vad som upplysts vid föredragningen är avsikten att det ändrade uttryckssättet ska klargöra att myndigheten ska utses av regeringen genom normer på förordningsnivå och inte genom förvaltningsbeslut. Motsvarande uttryckssätt förekommer på ett flertal ställen i lagförslagen. Lagrådet förordar att det sedvanliga uttryckssättet behålls i avbidan på resultatet av den totala översyn av skollagen som företas. De två sista meningarna i sista stycket skulle då få följande lydelse: Om styrelsen har fått tillstånd till det av regeringen eller en myndighet som regeringen bestämmer, får den besluta att en utbildning får fördelas än tre läsår. 5 kap. 39 § Enligt paragrafen får beslut om behörighet och om mottagande i första hand överklagas av den sökande. Av författningskommentaren framgår att ett beslut att inte ta emot en behörig sökande i andra hand inte får överklagas eftersom någon skyldighet för en huvudman att ta emot sökande i andra hand inte finns. Att beslut om mottagande i andra hand inte får överklagas bör komma till tydligt uttryck i paragrafen. Den kan förslagsvis formuleras på följande sätt: Beslut enligt 38 § om behörighet och om mottagande i första hand får överklagas till av den sökande. Beslut om mottagande i andra hand får inte överklagas. 5 kap. 63 och 64 §§ I 63 § föreskrivs en skyldighet för hemkommunen att lämna ekonomiskt stöd till elever som behöver inackordering. Från skyldigheten föreskrivs undantag bl.a. när det gäller elever på Rh-anpassad utbildning. I 64 § finns en upplysning om att det i 62 § finns bestämmelser om hemkommunens skyldighet att betala ersättning i vissa Enligt Lagrådets mening kan 64 § avvaras, om 63 § första stycket 2 i stället utformas så att ersättningsskyldigheten enligt paragrafen inte gäller elever som avses i 62 §. 9 kap. 8 a § Förslaget innebär ändringar i paragrafens föreslagna lydelse enligt prop. 2008/09:171. I förhållande till den i propositionen föreslagna lydelsen av paragrafen har emellertid det fjärde stycket fallit bort. Stycket har följande lydelse: Bidrag enligt andra stycket ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till utbildning i gymnasieskola som kommunen erbjuder. Enligt vad som upplysts vid föredragningen är avsikten att det utelämnade stycket ska upphävas. Remissens lagförslag måste kompletteras i detta avseende. Det sista stycket i paragrafen innehåller bl.a. ett bemyndigande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur kommunens bidrag ska bestämmas i stället för det som anges i andra fjärde styckena, om statsbidrag lämnas till kommunen för en elev som har tagits emot i en fristående skola. Hänvisningen till paragrafens andra fjärde stycken har utan närmare kommentarer lämnats oförändrad, såväl i prop. 2008/09:171 som i remissens lagförslag, trots att hänvisningens innehåll förändrats till följd av att propositionens lagförslag innebar att tre nya stycken skjutits in mellan det första och det tidigare andra stycket. I det fortsatta lagstiftningsarbetet bör bemyndigandets avsedda omfattning klargöras. Lagrådet lämnar övriga lagförslag utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , Husmark , , , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , Regeringen beslutar proposition 2008/09:199 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan inför, ändrar, upp- Lag om ändring i 1 kap. 18 §, 5 kap. 1, 6, skollagen (1985:1100) 8, 9, 10, 11, 12, 14, 21, 26, 30, 35, 53, 61 och 62 §§, 9 kap. 8 och 8 a §§, 11 kap.19 och 24 §§, 15 kap. 4 § och 6 §