prop · GX0336 · 2009-10-21 00:00:00 — Skattskyldighet föreligger inte heller för utländskt bolag som avses i 2 kap. 5 a § inkomstskattelagen och som motsvarar ett sådant svenskt företag som avses i 24 kap. 13 § 14 den lagen, för utdelning på aktie om aktien är en sådan näringsbetingad andel som avses i 24 kap. 14 § första stycket 1 eller 2 samma lag. Som förutsättning för skattefrihet enligt sjätte stycket gäller att utdelningen skulle ha omfattats av bestämmelserna om skattefrihet i 24 kap. 1722 §§ eller 25 a kap. 5, 6 och 8 §§ inkomstskattelagen, om det utländska bolaget varit ett svenskt företag. I fråga om innehavstid enligt 24 kap. 20 § samma lag gäller dock att andelen alltid ska ha innehafts vid utdelningstillfället. föreligger inte heller för handels- 15 Senaste lydelse 2008:828. intressegruppering, kommandit- bolag eller i utlandet delägar- beskattade juridiska personer om motsvarande utdelning hade varit skattefri enligt femte eller sjätte stycket om delägaren själv hade varit utdelningsberättigad. Vid bedömningen av om utdelningen hade varit skattefri ska aktie- innehavet bestämmas utifrån storleken på delägarens indirekta innehav. Denna lag träder i kraft och tillämpas på utdelning som lämnas efter utgången av . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. regeringsrådet , justitierådet Skattefri kapitalvinst och utdelning på andelar inom handelsbolags- Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 2.lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: I remissen föreslås att andelar i handelsbolag och andelar ägda av handelsbolag infogas i det nuvarande systemet med skattefria utdelningar och kapitalvinster på näringsbetingade andelar. Vidare föreslås i övrigt vissa ändringar som är en direkt följd av detta. Lagförslagen tar sikte på andelar där ägaren är ett företag. Fysiska personer som är delägare i handelsbolag omfattas således i princip inte av förslagen. Lagrådet anser sig inte ha anledning att motsätta sig huvudlinjerna i förslaget. Med hänsyn till att förslaget bygger på att i skattehänseende beskattnings- frågor rörande handelsbolag och deras delägare nu i än högre grad än tidigare kommer att hanteras i skilda system har det varit svårt att i alla avseenden kunna överblicka konsekvenserna av ett genomförande av den nu föreslagna lagstiftningen. Det finns därför, som också i ett par avseenden påtalas i remissen, skäl att efter ett ikraftträdande noga följa utvecklingen för att i förekommande fall återkomma med den lagstiftning som kan vara påkallad. Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 5 kap. 3 § I paragrafen har tillagts ett nytt andra stycke avsett att närmare reglera hur handelsbolagets eller den i utlandet delägarbeskattade juridiska personens inkomst ska fördelas mellan delägarna. I styckets första mening anges som huvudregel att en delägares andel ska beräknas med utgångspunkt i vad delägarna kommit överens om. I styckets andra mening finns sedan en undantagsregel av innebörd att den fördelning som delägarna kommit överens om i vissa fall ska kunna frångås vid beskattningen om fördelningen väsentligen betingats av skatteskäl varvid varje delägare i stället ska beskattas för ett skäligt belopp. Bestämmelsen är enligt vad som framhålls i remissen avsedd att vara en kodifiering av en mångårig praxis på området och någon förändring av praxis är således inte avsedd. Enligt Lagrådets mening har det inte anförts tillräckliga skäl för att nu införa en sådan bestämmelse som ändå kan medföra tveksamheter rörande bestämmelsens tillämpning i tiden. Härtill kommer att lagtexten innehåller oklara begrepp som skäligen, väsentligen, betingad, och skatteskäl. Begrepp som man i en författningstext om möjligt bör undvika att lägga till grund för en persons beskattning. Lagrådet anser därför att bestämmelsen kan utgå och att det alltjämt bör kunna överlämnas åt praxis att ge ledning för hur gränsdragningen närmare ska ske i fall då en beslutad inkomstfördelning bör frångås vid beskattningen därför att den framstår som orimlig eller väsentligen betingad av skatteskäl. Punkterna 2, 5, 6, 9 och 10 Lagförslaget vad gäller övergångsbestämmelserna i punkterna 2, 5, 6, 9 och 10 innehåller bestämmelser som tar sikte på omständigheter som inträffat innan lagen avses att träda i kraft . Enligt punkt 2 av övergångsbestämmelserna ska således de nya bestämmelserna tillämpas även i fråga om avyttringar före ikraftträdandet om den omständighet som utlöser en uppskjuten avdragsrätt enligt 25 kap. 10 § inkomstskattelagen (1999:1229), IL, inträffar efter ikraftträdandet. Vidare ska enligt förslaget en återföring till beskattning ske av en tidigare uppkommen negativ justerad anskaffningsutgift som möjlig- heten att eliminera en sådan anskaffningsutgift begränsas genom att transaktioner som vidtas i detta avseende till och med , under vissa förutsättningar inte ska beaktas (punkterna 5 och 6). Härtill kommer att vissa begränsningar i avdragsrätten för kapitalförluster ska gälla (punkterna 9 och 10). Innebörden av bestämmelserna i punkterna 9 och 10 av övergångs- bestämmelserna är att kapitalförluster på andelar i svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer som uppkommer efter men före ikraftträdandet bara får dras av mot vinster på andelar i svenska handelsbolag eller i utlandet delägar- beskattade juridiska personer. I första hand mot vinster i samma företag, men om en del av förlusten inte kan dras av i det företaget ska förlusten kunna få dras av mot vinsten hos ett annat företag i koncernen. Reglerna ska också tillämpas på en kapitalförlust på en andel som avyttrats före men där den omständighet som utlöser en uppskjuten avdragsrätt enligt 25 kap. 10 § IL, inträffar efter . Vad beträffar nuvarande regler rörande beräkning av kapitalvinst och kapitalförlust vid avyttring av handelsbolagsandelar gäller att an- skaffningsutgiften ska justeras i enlighet med bestämmelserna i 50 kap. 5 § IL. Bestämmelserna innebär bl.a. att anskaffningsutgiften ska ökas med gjorda tillskott av delägaren och med belopp som tagits upp som delägarens andel av handelsbolagets överskott, samt minskas med delägarens uttag och belopp som dragits av som delägarens andel av handelsbolagets underskott. För det fall den justerade anskaffnings- utgiften är negativ anses enligt 50 kap. 3 § andra stycket IL omkostnads- beloppet vara noll och ersättningen för andelen vid avyttring ska ökas med det negativa beloppet. En negativ justerad anskaffningsutgift kommer således att vid försäljningen av andelen öka kapitalvinsten eller reducera kapitalförlusten. En principiell fråga är om tillämpningen av nu berörda bestämmelser kan komma i konflikt med retroaktivitetsförbudet i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen (RF). Vidare uppkommer även fråga om beredningen av lagstiftningsärendet kan godtas. Enligt 2 kap. 10 § RF gäller som huvudregel att skatt inte får tas ut i vidare mån än som följer av föreskrift som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skattskyldig- heten. Enligt en av undantagsreglerna i samma stycke får dock, om finner särskilda skäl påkalla det, en lag innebära att skatt tas ut trots att lagen inte har trätt i kraft när nämnda omständighet inträffade under förutsättning att regeringen eller riksdagsutskott då hade lämnat förslag härom till . Av avgörande betydelse är således vilken omständighet som ska anses utlösa skattskyldigheten. En sådan omständighet vid beskattning av inkomster är det förhållandet att någon haft inkomster och vid kapitalvinstbeskattningen blir som regel en naturlig utgångspunkt när en tillgång avyttras. Införs en ny skatt får emellertid den faktor som löser ut skatten inte ligga i förfluten tid när den nya skattereformen träder i kraft (jfr m.fl. Grundlagarna, andra upplagan s. 131 ff. och där redovisade rättsfall m.m. i kommentaren till 2 kap. 10 § RF). Vad gäller olika slag av uppskovsbelopp eller när det i övrigt uppkommer andra situationer där omständigheterna är sådana att den beskattning som kan komma ifråga skjuts , och fråga inte är om ett konkret skattebelopp eller ett fastställt uppskovsbelopp på vilket skatten ska beräknas, får vidare anses gälla att beräkningsgrunderna för den skatt som kan komma att utgå när den omständighet som utlöser skattskyldighet inträder i och för sig kan ändras över tiden och leda till skärpt beskattning genom senare lagändringar utan att komma i konflikt med retroaktivitetsförbudet i 2 kap. 10 § RF (jfr prop. 1978/79:195 s. 56 och prop. 1988/89:55 s. 13). Detta dock under förutsättning att vid denna senare tidpunkt beskattningen inte kommer att grundas på andra inkomster än dem som var aktuella i samband med att beskattningen sköts fram (jfr betänkande SOU 1978:34 s. 163 och Lagrådets yttrande i prop. 1989/90:110 del 2 s. 139 ff.). Lagrådsremissen bygger på en promemoria rörande handelsbolagen och kapitalvinstbeskattningen, som offentliggjorde som en hemställan gjordes om lagändringar i enlighet med de förslag som redovisades i promemorian. promemoria innehöll inte några övergångsbestämmelser som direkt motsvarade de nu aktuella bestämmelserna i punkterna 2, 6, 9 och 10. I en skrivelse som beslutades och överlämnades till (skr. 2008/09:224) aviserade sedan regeringen förslag om ändringar i rätten till avdrag i inkomstslaget näringsverksamhet för kapitalförluster på andelar i handelsbolag. Enligt skrivelsen skulle de kommande reglerna träda i kraft men tillämpas fr.o.m. . I lagrådsremissen återkommer regeringen nu med konkreta lagförslag i frågan. I skrivelsen och lagrådsremissen har regeringen gjort bedömningen att när regeringens planer på att avskaffa kapitalvinst- beskattningen och avdragsrätten för kapitalförluster blir allmänt kända finns risk för ett asymmetriskt beteende hos företag på så vis att de nuvarande bestämmelserna om avdragsrätt för kapitalförluster på andelar i handelsbolag kommer att utnyttjas i en alltmer tilltagande omfattning medan realisationer av vinster avvaktar reglerna om skattefrihet. På grund härav och då detta kunde antas medföra risk för ett avsevärt skattebortfall fanns det enligt regeringen särskilda skäl att med stöd av bestämmelserna i 2 kap. 10 § andra stycket RF tillämpa de aviserade reglerna om begränsningar i rätten till avdrag på kapitalförluster på andelar i handelsbolag från och med dagen efter överlämnandet av skrivelsen till . Syftet med att införa undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket RF var närmast att skapa förutsättningar för att snabbt sätta stopp för förfaranden som klart framstod som inte godtagbara (jfr prop. 1978/79:195 s. 56). Den skatteplanering som är aktuell kan antas vara resultatet av en anpassning från företagens sida till väntade regelförändringar. Några formella hinder mot att tillämpa bestämmelsen också i sådana fall finns emellertid inte (jfr Lagrådets yttrande i prop. 1991/92:117 s. 25 ff.). Det är sak att avgöra om de åberopade skälen för en tillämpning av bestämmelsen är tillräckligt starka. I sin skrivelse har regeringen tämligen utförligt och detaljerat redogjort för innehållet i de aviserade lagändringarna såvitt avser begränsningar i rätten till avdrag för kapitalförluster på andelar i handelsbolag som återfinns i punkterna 9 och 10 av övergångs- bestämmelserna. Förslagen i denna del har sedan också varit föremål för en särskild remissbehandling. Det finns under sådana förhållanden inte anledning för Lagrådet att från konstitutionella utgångspunkter rikta invändningar mot förslaget i denna del. Vad beträffar övergångsbestämmelserna i punkterna 5 och 6 innebär de sammantaget i första hand att den omständighet som utlöser de krav på beskattning som en negativ justerad anskaffningsutgift innehåller kommer att sammanfalla med ikraftträdandet av nu aktuella bestäm- melser. Att på detta sätt fixera datum eller tidigarelägga ett sådant datum för när ett vilande krav på beskattning ska utlösas kan i sig inte anses innebära att fråga blir om sådan retroaktiv normgivning som är förbjuden enligt 2 kap. 10 § RF när det gäller skattelagstiftning. I punkterna 2 och 9 övergångsbestämmelserna är det bl.a. fråga om sådan avdragsrätt för för- luster som har skjutits upp i enlighet med bestämmelserna i 25 kap. 10 § IL. Inte heller i den situationen innefattar de föreslagna bestämmelserna något brott mot retroaktivitetsförbudet. De begränsningar i avdragsrätten för kapitalförluster som övergångsbestämmelserna i punkterna 9 och 10 i övrigt innehåller kommer inte heller de i konflikt med regeringsformens retroaktivitetsförbud. Beträffande punkt 6 i övergångsbestämmelserna framhålls i remissen att det av rättvise- och legitimitetsskäl är nödvändigt att de negativa justerade anskaffningsutgifter som finns kvar i systemet tas upp till beskattning och därmed tillgodoser det allmännas latenta skattefordran på dessa belopp. Tidpunkten för beskattning av negativa justerade anskaffningsutgifter har bestämts utifrån att skattefriheten på andel i handelsbolag ska träda i kraft . För att motverka en oönskad skatteplanering inför ikraftträdandet föreslås i punkt 6 av över- gångsbestämmelserna att man vid beräkning av den justerade anskaffningsutgiften ska bortse från tillskott som gjorts före ikraftträdandet och som huvudsakligen syftar till att neutralisera eller minska den negativa justerade anskaffningsutgiften. Som stickdag har emellertid i detta sammanhang inte valts dagen för regeringens ovan nämnda skrivelse till utan ett datum, , som sammanfaller med den dag då offentliggjorde sin hemställan om lagändring och den promemoria som ligger till grund för lagrådsremissen. Även om det hade varit att föredra att bestämmelsen i punkten 6, på motsvarande sätt som skett när det gäller vad som föreskrivs i punkterna 9 och 10, varit föremål för en särskild remiss- behandling står vad som föreskrivs i punkt 6 ändå i ett tillräckligt nära samband med de aviserade lagändringarnas centrala innehåll i Skatte- verkets promemoria och regeringens skrivelse. Beredningen får därför godtas. Härtill kommer att övergångsbestämmelserna i punkt 6 i detta sammanhang får ses som en sådan beräkningsregel som enligt Lagrådets mening, i enlighet med vad som anförts ovan, inte kan anses komma i konflikt med regeringsformens retroaktivitetsförbud. Vad slutligen gäller övergångsbestämmelserna i punkt 2 har de principiella retroaktivitetsfrågorna i lagstiftningsärendet även avseende uppskjuten avdragsrätt enligt 25 kap. 10 § IL behandlats och belysts i samband med det remissförfarande som avsåg punkt 9. Därför och med hänvisning till vad Lagrådet anfört om beredningen av punkt 6 finner Lagrådet att också beredningen av punkten 2 får godtas. Att bestämmelsen inte heller kan anses komma i konflikt med retro- aktivitetsförbudet i 2 kap. 10 § RF har berörts närmare ovan. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Sabuni, Adelsohn , Tolgfors Regeringen beslutar proposition 2009/10:36 Skattefri kapitalvinst och utdelning på andelar inom handelsbolagssektorn.