prop · GX031d16 · 2009-09-21 00:00:00 — CSN har fortsatt sitt arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen. Detta arbete börjar nu enligt CSN ge resultat och speciellt kvaliteten i beslutsunderlagen har ökat. Även har CSN genomfört kvalitetsgranskningar inom områdena studiehjälp, studiemedel, återbetalning och kundservice. CSN bedömer rättssäkerheten och kvaliteten i handläggningen utifrån att besluten är korrekta, att handläggningen är studiestödsrättsligt och förvaltningsrättsligt korrekt samt att kontor och enheter har en enhetlig bedömning. Granskningarna visar att kvaliteten i handläggningen vad avser studiehjälp och återbetalning är hög. Vad gäller studiemedel har kvaliteten förbättrats jämfört med föregående år. Det finns fortfarande brister främst vad avser studieresultatprövning, dokumentation av utredningar och beslutsmotiveringar. Granskningarna visar även att CSN:s lokala kontor i olika grad har förbättrat kvaliteten i handläggningen. Som en del av granskningen av kvaliteten i kundservice har CSN 2007 granskat e-brevsvar utifrån såväl studiestödsrättsliga och förvaltningsrättsliga bestämmelser som språkliga riktlinjer. Granskningen visar att det fortfarande finns en förbättringspotential vid hanteringen av e- brevsvaren. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringens mål med CSN:s arbete mot felaktiga utbetalningar är att felaktiga utbetalningar och brott mot studiestödssystemet inte ska förekomma. CSN har fortsatt arbetet med att förhindra felaktiga utbetalningar och finns en god uppfattning inom myndigheten om orsakerna till felaktiga utbetalningar. Ett felaktigt utflöde av studiestöd beror dels på att uppgifter som lämnas från enskilda stödtagare, utbildningsanordnare eller andra är felaktiga, dels på interna brister i ärendehanteringen. Myndigheten har vidtagit ett antal åtgärder för att ytterligare förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar. CSN har kontrollerat i vilken utsträckning utbetalningar till studerande vid universitet och högskolor samt till studerande vid språkskolor utomlands har varit felaktiga. Myndigheten behöver dock mer kunskap för att bedöma omfattningen av felaktiga utbetalningar. Mer kunskap är också viktigt för att myndigheten ska kunna göra korrekta riskbedömningar och därmed lägga resurser på att förhindra felaktiga utbetalningar där det är mest kostnadseffektivt och ger bäst resultat. CSN har i en särskild rapport till regeringen redovisat myndighetens arbete med att förhindra felaktiga utbetalningar (dnr U2009/1073/SV). CSN har tillsammans med bl.a. , och getts i uppdrag av regeringen att samverka i arbetet mot felaktiga utbetalningar. kommer att samordna arbetet med uppdraget och CSN har en representant i samtliga arbetsgrupper som har tillsatts inom ramen för uppdraget. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att granska CSN:s arbete med intern styrning och kontroll för att förhindra felaktiga utbetalningar. Utvärderingen av CSN visar att myndigheten till stora delar uppfyller de formella kraven på intern styrning och kontroll som infördes (Statskontoret 2009:8). finns ändå risk för felaktiga utbetalningar eftersom gymnasieskolorna, universiteten och högskolorna samt utbildningsanordnare inom den kommunala vuxenutbildningen brister i sin rapportering till CSN avseende t.ex. skolk, kursavbrott och studieinaktivitet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 CSN har inrättat en särskild funktion för utredning av misstänkta bedrägeri- och bidragsbrott med cirka två årsarbetskrafter. När en misstanke om brott uppkommer i ett studiestödsärende, kan denna särskilda funktion kontaktas för rådgivning om hur ärendet ska utredas. Den kan också på ett tidigt stadium ta över handläggningen av ärendet. För att underlätta polismyndigheternas och åklagarmyndigheternas arbete har CSN etablerat ett samarbete med de myndigheter där flest anmälningar görs. CSN följer upp de domar och beslut som meddelas med anledning av anmälningarna. Myndigheten följer också tillämpningen i praxis av det nya brottsrekvisitet grov oaktsamhet. Myndighetens ambition är att de rättsvårdande instanserna enbart ska belastas med de ärenden där graden av brottsmisstanke är väl grundad. har alla handläggare som arbetar med studiestödsärenden inom områden där misstänkta brott har förekommit i större omfattning erbjudits utbildning om bidragsbrottslagen (2007:612). Handläggningstiden är oförändrad avseende studiemedel vid studier i och har minskat något för studiemedel vid studier utomlands. För ansökningar om tilläggslån, tilläggsbidrag för studier i och merkostnadslån för studier i har handläggningstiderna ökat något. När det gäller studiehjälpen har handläggningstiden av det extra tillägget ökat medan handläggningstiden av inackorderingstillägget är oförändrad. En bidragande anledning till att utvecklingen vad avser handläggningstiderna har stannat av eller i vissa fall ökat något beror på CSN:s prioritering av kvalitetshöjande åtgärder. För studiemedel vid studier i handlades av samtliga kompletta ärenden . För studiemedel vid studier utomlands var motsvarande andel . Vad gäller studiemedel vid studier i beslutades av samtliga ärenden . För studiemedel vid studier utomlands var motsvarande andel , vilket är en ökning jämfört med . Dessa handläggningstider avser samtliga ärenden, både de som är kompletta när de in- kommer till myndigheten och de ärenden där myndigheten måste begära in kompletterande uppgifter från den studerande. Tabell 3.6 CSN:s genomsnittliga handläggningstider, 2006 2008 1 Källa: CSN. 1 Uppgiften avser den tid som går från det att ärendet kommer in till myndigheten och till dess att beslutet har expedierats (kompletteringstid ingår). fortsatte den positiva utvecklingen vad gäller myndighetens telefonservice och resultatet har förbättrats ytterligare. Den genomsnittliga väntetiden i telefonkö har minskat och andelen kunder som får svar har ökat. Andelen kunder som är nöjda med CSN:s telefonservice har ökat från 2008. Andelen skriftliga förfrågningar har ökat med . Andelen som besvarats är i princip oförändrad, av förfrågningarna besvaras . Tabell 3.7 Nyckeltal för CSN:s service och information, Tusental och procent, avrundat - varav antal besvarade tele- Andel besvarade samtal inom Antal besök Mina sidor Källa: CSN. CSN har fortsatt att utveckla myndighetens kunskapsinhämtning kring de studerandes sociala och ekonomiska situation. Bl.a. har två slutrapporter publicerats som behandlar de studerandes och återbetalningsskyldigas situation: rapporten med betal- ningssvårigheter samt rapporten lånar inte de studerande? CSN:s personalomsättning, inklusive visstidsanställda, uppgick . För tillsvidareanställda är omsättningen fortfarande låg, . Av det totala antalet anställda 2008 var kvinnor och män. Sjukfrånvaron har ökat något från 2008. uppgick utgifterna för ÖKS verksamhet till . ÖKS hanterade cirka 4 520 ärenden, en minskning med cirka 960 ärenden jämfört med föregående år. Inkomna ärenden till ÖKS minskade med jämfört med . avgjordes av alla ärenden och . Samtliga ärenden avgjordes . Nämnden har bifallit av det totala antalet inkomna ärenden. Nämndens beslut i enskilda ärenden har haft betydelse för regeltillämpning och den praxis som finns utvecklad hos CSN. Servicenivån hos nämnden har varit god. har telefontid under hela arbetsdagen och några svårigheter för allmänheten att komma i kontakt med nämnden har inte framkommit. Den studiesociala kommittén överlämnade sitt betänkande Stärkt stöd för studier tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) . Kommittén har haft i uppdrag att överväga och föreslå åtgärder som rör de studerandes ekonomiska och sociala situation. I uppdraget ingick också att föreslå hur studiemedlet kan användas som ett verktyg för ökad genomströmning i den högre utbildningen samt att se över studiestödsadministrationen och regelverket för studiemedelssystemet. I betänkandet lämnar kommittén förslag om bl.a. höjda studiemedelsbelopp och fribelopp samt förändring av den tid som studiemedel längst kan lämnas för. Vidare föreslår kommittén att universitet och högskolor bör ta ökat ansvar för att stödja en hög genomströmning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kommitténs slutsats kring frågan om studiestödsadministrationen är att CSN i huvudsak bör behålla ansvaret för att administrera studiestödet. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Resultaten av insatserna för unga studerande visar att fler studerande har fått studiestöd jämfört . Ökningen av antalet unga studerande på gymnasienivå som har studiehjälp är starkt förknippad med befolkningsutvecklingen i åldrarna . Detta eftersom nästan samtliga studerande som avslutar går vidare till gymnasiala studier. Resultaten av insatserna för vuxna studerande visar att antalet studerande som har studiestöd fortsatt ligger på en hög nivå. Studiestödet bedöms därmed ha underlättat rekryteringen och bidragit till ett högt deltagande i utbildning. Antalet vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel har dock minskat något jämfört med föregående år. Den största minskningen har skett inom vuxenutbildning och kan förklaras av minskningen av antalet studerande inom denna utbildningsform. Trots att antalet studerande inom vuxenutbildning har minskat har andelen studiemedelstagare ökat jämfört . Detta talar för att studiemedel är en viktig förutsättning för många individer att kunna bedriva studier. På eftergymnasial nivå skedde ett trendbrott då antalet studiemedelstagare minskade trots att antalet nya studerande inom högskolan ökade. En förklaring till detta kan vara att en stor del av de nya studerande inom högskolan är utländska medborgare som inte har rätt till svenskt studiestöd. En annan förklaring kan vara att antalet studerande som läser på distans inom högskolan har ökat och att dessa studerande i lägre grad 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 än andra studerande är i behov av studiemedel, då de kan kombinera sina distansstudier med arbete. har antalet studiemedelstagare i kvalificerad yrkesutbildning ökat . Bedömningen är att detta beror dels på att kvalificerad yrkesutbildning har blivit en etablerad utbildningsform, dels på regeringens satsning på fler utbildningsplatser. Som en följd av den rådande lågkonjunkturen med ökande arbetslöshet och stora ungdomskullar har antalet studerande såväl vid universitet och högskola som inom vuxenutbildningen ökat, vilket även ger effekter på studiestödssystemet i form av bl.a. högre utgifter. har antalet personer som fått studiemedel ökat med , närmare 16 000 personer, jämfört med . Den största procentuella ökningen återfinns inom grundläggande och gymnasial vuxenutbildning där antalet studerande med studiemedel ökat , cirka 6 200 personer, mellan kalenderhalvåren. Inom de eftergymnasiala utbildningsformerna har antalet studerande med studiemedel ökat , drygt 7 900 personer, mellan kalenderhalvåren. Svenska studerandes internationella erfarenhet kan hjälpa att hävda sig som kunskapsnation i en allt mer globaliserad värld. har i jämförelse med många andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. Detta bidrar till att har en hög andel studerande som förlägger delar av eller hela sin utbildning utomlands. Antalet utlandsstuderande är dock den lägsta noteringen . Förändringar sker också inom studerandegruppen. Att antalet s.k. free movers har ökat kan bl.a. kopplas till det ökade intresset för läkarstudier i utlandet. Minskningen inom icke akademiska språkstudier hör sannolikt samman med den minskade lånebenägenheten och det faktum att de studerande mer noggrant överväger sina studier. Den minskade lånebenägenheten kan bl.a. förklaras av att studerande efter införandet av det nya lånesystemet 2001 mer noga överväger om de ska ta studielån. På så sätt kan reformen ha bidragit till att hålla ned skuldsättningen för de studerande. Det är främst studerande under som avstår från studielån. I dessa fall är det även vanligt att föräldrarna bidrar till sina barns studiefinansiering. Låntagare och den totala låneskulden Omkring 1,4 miljoner personer i har en studieskuld. Detta motsvarar ungefär en fjärdedel av befolkningen . Utgångspunkten för återbetalningssystemen är att samtliga låntagare ska betala tillbaka sina skulder. Ett tecken på att nuvarande lånesystem fungerar är att andelen återbetalningsskyldiga som söker och får nedsättning sjunker . Även tendensen att allt fler återbetalar sina lån och att de inbetalda beloppen ökar snabbt indikerar att lånesystemet fungerar. CSN visar upp ett gott resultat. Arbetet med att förbättra tillgängligheten och servicen via telefon har fortsatt gett goda resultat. Myndigheten uppvisar kortare svarstider i telefon och i viss mån förbättrade handläggningstider. Myndigheten har lyckats att förkorta handläggningstiden för ärenden som gäller utlandsstudier, vilket är positivt. Vissa handläggningstider har dock ökat något på grund av CSN:s arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen. Regeringen anser det viktigt att bibehålla en hög nivå för ovanstående som det är viktigt att hitta en balans mellan service, ärendehantering och en hög rättssäkerhet. CSN:s interna granskning av kvaliteten visar att myndighetens arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen börjar ge resultat. visar dock granskningen på vissa brister i myndighetens handläggning, främst inom studiemedel och kundservice. Myndigheten fortsätter därför arbetet med att förbättra kvaliteten och att stärka rättssäkerheten. Regeringen anser att detta kvalitetsarbete är av stor vikt och måste fortgå. har CSN fortsatt att prioritera kravverksamheten utomlands. Myndigheten prövar olika metoder för att förbättra resultatet av denna verksamhet. Regeringen ser positivt på detta arbete och det är viktigt att det intensifieras. CSN har arbetat målinriktat mot att felaktiga utbetalningar och brott mot studiestödssystemet inte ska förekomma. Detta arbete har gett resultat, men som framgår av Statskontorets rapport (Statskontoret 2009:8) finns det förbättringsområden. De förslag till åtgärder som lämnas i rapporten bereds inom tillsammans med de förslag på åtgärder mot felaktiga utbetalningar som den studiesociala kommittén har lämnat i sitt betänkande Stärkt stöd för studier tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28). ÖKS har nått ett bra resultat vad gäller hanteringen av överklaganden. Myndigheten har handlagt ärendena effektivt och handläggningstiderna har varit mycket tillfredsställande. har inte lämnat någon effektivitetsrapport eller revisionsberättelse med invändningar inom detta område. har dock lämnat en rapport om svenska trygghetssystem utomlands som rör bl.a. CSN:s utbetalningar och fordringshantering (RiR 2008:31). Regeringen behandlar granskningsrapporten i de delar som avser studiestödet under avsnitt 3.5.7 Låntagare och den totala studieskulden och avsnitt 3.8 Politikens inriktning. För den enskilde kan det finnas olika drivkrafter för studier. De flesta skaffar sig en utbildning för att få ett bra jobb och framtida inkomster. Men det kan också handla om att förverkliga sina livsdrömmar eller att få fördjupa sina kunskaper inom olika områden. behöver välutbildad arbetskraft för att klara den internationella 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 konkurrensen och skapa ekonomisk tillväxt. Ett väl fungerande studiestödssystem är en av förutsättningarna för att åstadkomma detta. Regeringen eftersträvar ett samordnat och sammanhållet studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. Det svenska studiestödet är generöst utformat och ger många personer ekonomiska förutsättningar att utbilda sig. Studiestödet är en av flera faktorer som bidrar till att människor påbörjar studier. har dock de studerandes köpkraft försämrats då studiemedelsbeloppen halkat efter den prisutveckling som studerandegruppen har mött. Många studerande har svårt att få ekonomin att gå ihop. För att ge de studerande en förbättrad ekonomisk situation anser regeringen att studiemedlen behöver förstärkas. Regeringen föreslår därför i avsnitt 3.9.2 att studiemedelsbeloppet höjs fr.o.m. . Lånedelen höjs med , som studiebidraget justeras upp med . Studiemedlens totalbelopp är avgörande för att den studerande ska kunna täcka sina levnads- och studiekostnader. Förslaget innebär att studiemedlets totalbelopp kommer att uppgå till per studiemånad . Vidare föreslår regeringen att det s.k. fribeloppet ska höjas fr.o.m. i syfte att ge den studerande möjlighet till ytterligare förbättrad ekonomi genom inkomster utöver studiemedlet. En höjning av fribeloppet ger även den studerande ökade möjligheter att tidigt skaffa sig arbetslivserfarenhet. Att ge fler studerande än ekonomiska incitament att arbeta vid sidan av studierna överensstämmer också med regeringens arbetslinje. Fribeloppet beräknas höjas från dagens till per kalenderår för 2011.20 Regeringen anser att det är angeläget att se över bestämmelserna inom studiestödssystemet för studerande som vårdar sjukt barn eller anhörig. Vidare avser regeringen att tillsätta en utredare som ska se över systemet med studiemedel för studier utomlands med syfte att effektivisera detta och i större utsträckning främja studenters 20 Beloppet avser en heltidsstuderande som läser under ett kalenderår. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Mot bakgrund av om svenska trygghetssystem utomlands (RiR 2008:31) avser regeringen även att ge utredaren i uppdrag att se över frågor kring skuldsäkring och adressuppgifter vid studier utomlands. Regeringen bedömer att CSN:s fortsatta arbete med att förebygga felaktiga utbetalningar är av stor vikt för att säkerställa att välfärdssystemen är långsiktigt hållbara och rättssäkra, men också att de ger medborgarna service av hög kvalitet och att utbetalningarna enbart sker till de som är berättigade till stöd. Det utvecklingsarbete som bedrivs för att motverka felaktiga utbetalningar behöver därför intensifieras. Generella åtgärder redovisas i Förslag till statsbudget, finansplan m.m avsnitt 12.4 Arbete mot felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemen. De expeditions- och påminnelseavgifter som finns inom studiestödssystemet har varit oförändrade . Regeringen anser att dessa avgifter bör höjas fr.o.m. så att de hamnar i nivå med motsvarande avgifter i samhället. Expeditionsavgiften bör höjas från till . På- minnelseavgiften bör höjas från till . Detta är avgifter som endast belastar dem som har börjat betala tillbaka på sina studielån. Avgifter som belastar de studerande berörs inte. En höjning av expeditions- och påminnelseavgifterna fr.o.m. innebär att CSN disponerar ökade avgiftsintäkter. CSN:s förvaltningsanslag föreslås i avsnitt 3.9.6 därmed minskas i motsvarande mån . 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare används anslaget för bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor enligt särskild författning (CSNFS 1983:17). Utfallet 2008 var lägre än anvisade medel. Anslagssparandet har bortförts genom indragning. förväntas utfallet bli högre än anvisade medel. av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldrarna . Tabell 3.9 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall och prognos 20092012 Antal och kronor, avrundat Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Antalet ungdomar i gymnasieskolan har ökat . Detta är en följd av de stora barnkullarna under slutet av 1980- och början av 1990-talen. Befolkningsframskrivningar från SCB indikerar att antalet ungdomar i aktuella åldrar når sin topp och kommer att minska . Diagram 3.10 Folkmängd 20072008 och pro- Förändringarna medför att utgifterna bedöms minska något för studiebidraget och inackorderingstillägget medan det väntas öka marginellt för det extra tillägget. Sammantaget beräknas utgifterna minska med . beräknas utgifterna minska med 184 respektive jämfört med vad som anvisats . Mot bakgrund av ovanstående föreslår reger- anvisar ett ramanslag om under anslaget 1:1 Studie- hjälp m.m. för . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:1 Studiehjälp Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2 2 474 080 tkr avser statlig ålderspensionsavgift . Beloppet har reducerats med 74 009 tkr som avser regleringsbelopp . Anslaget används för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395), pensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift samt förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Anslaget 1:2 Studiemedel m.m. får även användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som har upphört (prop. 2007/08:99, bet. 2007/08:FiU21, rskr. 2007/08:262). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.11 Anslagsförbrukning 1:2 Studiemedel m.m., Tabell 3.12 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall och prognos 20092012 Antal och kronor, avrundat 1 Exklusive statlig ålderspensionsavgift. Källa: CSN och egna beräkningar Studerande med studiemedel finns främst inom högskoleutbildning, vuxenutbildning, folkhögskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning och kvalificerad yrkesutbildning. Eftersom studiemedlet till övervägande del är rättighetsstyrt är utgiften främst beroende av antalet studerande som läser en studiestödsberättigande utbildning och ansöker om och beviljas studiebidrag och tilläggsbidrag. Utgiften för de delar av studiemedlet som inte är rättighetsstyrt påverkas främst av efterfrågan. Därutöver påverkas utgiftsnivån av de studerandes studietakt, studietid och uppgivna inkomster som överstiger fribeloppsgränserna. Utgiften påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom bidragets koppling till prisbasbeloppet. Antalet studerande med rätt till det högre bidraget har varit färre än det antal studerande som anslaget beräknats för, vilket är den främsta förklaringen till det uppkomna anslagssparandet och det beräknade anslagssparandet . Anslagssparandet har bortförts genom indragning. Regeringens förslag: Totalbeloppet i studiemedlen ska höjas med per studiemånad vid heltidsstudier. Studiebidraget ska höjas med . Den nya bidragsnivån ska gälla för studier som bedrivs . Den högsta inkomst en studerande får ha per kalenderår utan att studiemedlen reduceras, det s.k. fribeloppet, ska höjas med (räknat utifrån års Om en studerandes inkomst är högre än fribeloppet ska det studiemedelsbelopp som får lämnas minskas av den överskjutande inkomsten. Rätten till studiemedel ska som tidigare upphöra helt vid en inkomst om per kalenderår (räknat utifrån nivå). Den nya fribeloppsnivån ska gälla . Studiestödslagen (1999:1395) ska ändras i enlighet med ovanstående. Anslaget 1:2 Studiemedel m.m. ska mot denna bakgrund ökas med . Ärendet och dess beredning Den studiesociala kommittén har i sitt betänkande Stärkt stöd för studier (SOU 2009:28) föreslagit bl.a. att totalbeloppet inom studiemedlen ska höjas med och att det s.k. fribeloppet ska höjas med per kalenderår. Kommitténs förslag innebär förändringar i studiestödslagen (1999:1395).