prop · GX0353 · 2009-10-29 00:00:00 — har en större andel kvinnor än män avgått och detta är särskilt tydligt i Skillnaderna i avgångar mellan unga och äldre är större i kommunfullmäktige än i . det statistiska underlaget för litet för att kunna dra några slutsatser (Ung 2009, 2009:6). Kommuner och Landstings studie av kommun- och landstingsvalen 2006 var medelåldern bland kommunernas fullmäktige- ledamöter . Andelen ledamöter under var och andelen var I var medelåldern . under utgjorde där av ledamöterna medan den över 60 år Ålderssammansättningen i statliga styrelser och kommittéer är också Styrelserna och kommittéerna domineras av ledamöter som är över , medan unga är underrepresenterade. ledamöter under i statens myndighetsstyrelser har uppgått till och andelen under till . Andelen kommittéledamöter under har uppgått till och andelen under till . Ungdomar är även i mindre grad aktiva i partipolitiken än vad den övriga SCB:s ULF-undersökning /2007 visade att 3,5 procent av ungdomarna i åldern var medlemmar i en partipolitisk organisation, jämfört i åldersgruppen 3574 En betydligt högre andel unga män än unga kvinnor var medlem i någon partipolitisk organisation. Unga män med svensk bakgrund var medlemmar i högre utsträckning än unga män med utländsk bakgrund, medan det bland unga kvinnor råder motsatt förhållande då andelen som anger medlemskap är högre i gruppen unga kvinnor med utländsk bakgrund än i gruppen med svensk bakgrund. Det finns också skillnader mellan unga vars föräldrar tillhör olika socioekonomiska grupper, där unga med föräldrar som är företagare i störst utsträckning anger att de är medlemmar i en partipolitisk organisation (Ung 2009, 2009:6). visar attityd- och värderingsstudie att av de tillfrågade 1629-åringarna kan tänka sig att bli medlemmar i ett politiskt parti. I undersökning svarar dessutom en stor andel unga att de deltagit i någon politisk aktivitet . Exempelvis uppgav av 16 25-åringarna att de hade skrivit på en namninsamling, att de hade köpt vissa produkter av politiska, etiska eller miljömässiga skäl och att de hade burit märken eller symboler som uttrycker en åsikt. Totalt sett uppgav att de inte hade varit delaktiga i någon politisk aktivitet medan uppgav att de hade deltagit i en aktivitet och hade deltagit i två eller flera olika aktiviteter . Ungdomars deltagande i politiska aktiviteter varierar mellan olika grupper av ungdomar. Unga kvinnor deltar i politiska aktiviteter i större utsträckning än unga män och inrikes födda ungdomar i större utsträckning än utrikes födda. Det är även vanligare att unga med högutbildade föräldrar deltar i politiska aktiviteter. Vidare har äldre ungdomar i större utsträckning varit politiskt aktiva än yngre ungdomar och unga med funktionsnedsättning i högre grad än unga utan funktionsnedsättning. Den politiska aktiviteten tycks även vara större i storstäderna än i mindre kommuner och i glesbygd. Ungas inflytande i kommunerna När ungdomar tillfrågas om hur de själva upplever sina möjligheter att föra fram idéer till beslutsfattare i kommunen svarar drygt hälften att de upplever sig har möjligheter till detta. Även här finns det skillnader mellan olika grupper av unga, där utrikes födda ungdomar i något större utsträckning än unga födda i upplever att möjligheterna att föra fram idéer till kommunens beslutsfattare är goda. Samma skillnader återfinns mellan unga med föräldrar med hög respektive låg utbildning. har andelen unga som upplever att de har stora eller mycket stora möjligheter att föra fram idéer till kommunala beslutsfattare ökat, från . Drygt hälften av landets kommuner hade 2008 någon form av inflytandeforum för unga. Denna andel har varit relativt stabil enligt enkätundersökningar. De flesta av dessa inflytandeforum har som uppgift att lämna synpunkter till tjänstemän, driva egna frågor och ha en rådgivande funktion i förhållande till de förtroendevalda. Andelen kommuner med en ungdomspolitisk handlingsplan, dvs. ett politiskt antaget sektorsövergripande dokument om det kommunala ungdomspolitiska arbetet, var 2008. 2009/10:53 innebär en minskning jämfört med . 2008 hade i uppdrag att främja det lokala ungdomsinflytande genom att kartlägga olika former för detta och sprida goda exempel på området. Myndigheten konstaterar i sin rapport olika som lika (2009:4) att det pågår många inflytandesatsningar i kommunerna, där ungdomar ofta är en särskilt prioriterad grupp. Det är dock få kommuner som lyfter fram de traditionella vägar, metoder och verktyg för inflytande och representation som erbjuds alla medborgare när det gäller arbetet med ungas inflytande. I stället är det många kommuner som aktivt väljer att etablera alternativa och parallella strukturer för ungdomsgruppen. Huvudområdet omfattar framför allt kulturpolitiken, mediepolitiken, folkrörelsepolitiken och idrottspolitiken. Initiativ som rör området kan även tas inom ungdomspolitiken. Det är svårt att få en samlad bild av ungas kultur och fritid eftersom det saknas statistik på många områden och eftersom mycket av verksamheten organiseras lokalt. genomförde dock en tematisk analys inom området kultur och fritid som redovisas i rapporten analys av ungas kultur och fritid (2006:4). Analysen visade bl.a. att trivseln med kultur- och fritidsutbudet varierar kraftigt med kön, ålder, bostadsort och födelseland. Exempelvis anser av ungdomar i senare årskurser och av ungdomar i gymnasieskolan att det finns ganska lite eller väldigt lite att göra . Ungdomar i både senare årskurser och gymnasieskolan upplever sig framför allt sakna mötesplatser, idrottsanläggningar och idrottsaktiviteter. Ungdomar i gymnasieskolan uppger utöver det att de saknar kulturaktiviteter. Det är framför allt ungdomar i glesbygdskommuner som anser att det finns lite att göra . En slutsats som dras i rapporten är att kultur- och fritidsaktiviteter har goda förutsättningar att attrahera ungdomar när idéerna kommer från och genomförs av ungdomar och när professionella vuxna varit lyhörda och visat vilka vägar som finns för att förverkliga idéerna. Enligt en kartläggning som Kommuner och Landsting genomförde 2006 drivs av landets fritids- och ungdomsgårdar av föreningar. fanns det omkring 1 500 fritidsgårdar, och musikhus i . Det är en liten ökning jämfört med , men en minskning med sedan den första kartläggningen 1990. Totalt sett har däremot antalet idrottshallar ökat med nästan 350 anläggningar . Föreningslivet har en stark ställning bland unga och finns överallt där unga finns, men ungdomar deltar i folkrörelser och föreningar i lägre grad än vuxna. Statistiken om föreningslivet i visar även på en svag återväxt i ungdomsgenerationen och att tillbakagången vad gäller medlemskap i ideella organisationer är särskilt tydlig bland ungdomar. 2008:5) konstateras att andelen ungdomar som är medlemmar i någon förening minskade från 2000/2004/2005. Unga i åldern var medlemmar i större utsträckning än 1619- åringar och unga med svensk bakgrund var medlemmar i större utsträckning än unga med utländsk bakgrund. grupperna ökade mellan 2000/01 och 2004/05. framgår också att andelen unga som är medlemmar i någon förening är lägre än andelen föreningsmedlemmar i gruppen 35 74-åringar, och att andelen sjunker. Det kan dock påpekas att statistiken över föreningsmedlemskap omfattar bl.a. fackföreningar, där få unga är medlemmar eftersom många ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden. Även föreningsmedlemskapet i åldersgruppen har haft en negativ utveckling, från mellan 2000/01 och 2004/05. I rapporten att bry sig om Föreningslivets betydelse för unga, kommunerna och staten (2008:7) redogörs för ungas frivilliga arbete. I rapporten anges att av alla ungdomar är aktiva i någon slags organisation och att gör frivilliga insatser av något slag. Omkring var fjärde ung person gör insatser i en organisation utan att vara medlem. Statens bidrag till ungdomars organisering i föreningslivet innebär att ungdomars egen organisering stimuleras. ger ungdomar i hela landet möjligheter till en meningsfull fritid och till deltagande i verksamheter som bygger på demokratiska grunder. 2008 fördelade statsbidrag i form av struktur-, utvecklings- eller etableringsbidrag till 65 ungdomsorganisationer jämfört med 59 ungdomsorganisationer . medlemmar i åldern som dessa organisationer redovisade inför var 465 705 medlemmar, varav var flickor eller unga kvinnor. uppgick antalet redovisade medlemmar till 480 762 medlemmar och till 576 944 medlemmar. medlemmar i åldrarna har minskat medan antalet medlemmar i åldrarna har ökat. 2008 särskilt bidrag till 38 organisationer samt projektstöd till 36 kronor som statsbidrag till ungdomsorganisationerna. nästan av AB Svenska Spels överskott att fördela till det lokala föreningslivets barn- och Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över statsbidraget till ungdomsorganisationerna. Betänkandet Fritid på egna villkor (SOU 2009:29) överlämnades till regeringen och Idrottsrörelsen är största folkrörelse och även största Enligt statistik från rapporterades cirka 33,5 miljoner deltagartillfällen för ungdomar i åldern , vilket är i stort sett oförändrat jämfört med . könen är också i princip , med pojkar och 40 Den idrott som hade i särklass flest aktiviteter för barn och ungdom var fotbollen, som också var den vanligaste idrotten för 1320-åringar av båda könen. utövade en motionsaktivitet minst en gång var enligt bland de unga männen och bland de unga kvinnorna. I åldersgruppen var motsvarande Andelen unga män som tränar eller tävlar i någon idrott var däremot betydligt större än andelen unga kvinnor Regeringen tog i budgetpropositionen initiativ till Idrottslyftet, som är en särskild satsning på svensk idrott. syftet med Idrottslyftet är att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar samt att utveckla verksamheten så att unga väljer att idrotta högre upp i åldrarna. Allt arbete ska utgå från ett jämställdhets- och Ungas kultur- och medievanor I en undersökning av kultur- och fritidsvanor som låtit genomföra, konstateras att det är unga människor i åldersgruppen 1529 år som är de stora kulturkonsumenterna. De tar aktivt del av kulturutbudet och ligger över genomsnittet för deltagande i eller utövande av de flesta undersökta aktiviteter (Kulturvanor och livsstil i hade 283 av landets 290 kommuner en musik- eller kulturskola och deltog 361 000 unga i musik- och Barns och ungas tillgång till skolbibliotek varierar stort, visar 2008 (Kulturen i siffror 2009:1). Mer än en tredjedel av skolorna saknar ett skolbibliotek. promemoria med förslag till en ny skollag (Ds 2009:25) föreslås att eleverna i , gymnasieskolan och motsvarande skolformer ska ha tillgång till skolbibliotek för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur. I regeringens proposition Tid för kultur (prop. 2009/10:3) framhålls barns och ungas rätt till kultur som en av kulturpolitikens framtidsfrågor. För att uppnå de kulturpolitiska målen ska enligt samma proposition bl.a. barns och ungas rätt till kultur särskilt uppmärksammas. startade regeringens satsning Skapande skola, efter ett förslag i och syftar till att barn och ungdomar ska få ökade möjligheter till kulturell delaktighet och eget skapande samt tillgång till professionell Detta ska bl.a. bidra till att nå skolans kunskapsmål, då internationell forskning visat att kulturverksamheter i skolan har en positiv effekt på elevers självkänsla, samarbetsförmåga och motivation En förutsättning för att få ta del av stödet är att det finns en Skr. 2009/10:53 uppföljningsbar handlingsplan för arbetet. Eleverna ska vara delaktiga i att ta fram en sådan handlingsplan. Stödet riktar sig till verksamhet för elever i årskurserna 79. I budgetpropositionen föreslår regeringen att satsningen utvidgas till årskurserna 46 och ambitionen är att satsningen successivt ska byggas ut till att omfatta hela . omfattas de statliga kulturinstitutionerna av ett nytt övergripande mål. Det innebär att ett barnperspektiv ska integreras i verksamheten, bl.a. genom att barns och ungdomars möjligheter till inflytande och delaktighet ökar. Barn och unga upp till har även fritt inträde till de centrala museerna och 2008 var av museernas besökare under . undersökning av barns och ungas medievanor Ungar och medier 2008 visar att av alla ungdomar mellan använder Internet och att har en dator med Internet på sitt rum. TV är fortfarande den vanligaste medieformen, tittar på tv . Att träffa kompisar är dock betydligt mer prioriterat än medier enligt undersökningen. Nästan alla, , av ungdomarna i studien svarar att de har en egen mobiltelefon. När det gäller mobbning och hot via Internet och mobiltelefon uppger av de unga att de råkat ut för detta. Andelen som har råkat ut för att någon talat om sex med dem utan att de själva vill det har stadigt minskat sedan mätningarna började. svarar Nej, aldrig på frågan. Den andelen var 2005. Även andelen som har kommit i kontakt med sex- eller porrsajter har minskat. Undersökningen visar vidare att ungdomar ofta har regler hemma för hur de får använda olika medieformer. Generellt är det vanligare att pojkar svarar att de har regler hemma för medieanvändandet än att flickor gör det. När det gäller användning av Internet tycks dock flickor ha regler hemma i högre utsträckning än pojkar. Som beskrivits i föregående avsnitt innebär att vara ung i goda möjligheter att förverkliga sina drömmar och förhoppningar. unga har överlag en god hälsa, de allra flesta skaffar sig en gymnasieutbildning och många av dessa ungdomar fortsätter sedan att utbilda sig på högskola eller universitet. När problem uppstår har nästan alla en nära familjemedlem som de kan vända sig till för stöd och hjälp. Över hälften av landets kommuner har någon form av inflytandeforum för ungdomar och en stor majoritet av alla unga är medlemmar i en Förra kapitlets beskrivning av ungdomars levnadsvillkor belyser dock även områden med en mindre positiv utveckling, som begränsar ungdomars tillgång till välfärd och inflytande. I det här kapitlet beskriver regeringen de framtida strategiska utmaningar som identifierats som centrala för att uppnå målen för ungdomspolitiken. Det innebär att fokus i detta avsnitt kommer att ligga på de problem som unga trots allt möter i Det är viktigt att komma ihåg att dessa problem drabbar långt ifrån alla ungdomar, som det är av stor vikt att frågorna Skr. 2009/10:53 tas på allvar och lyfts fram så att den negativa utvecklingen inom ett område eller för en grupp ungdomar kan brytas. Till syvende och sist handlar det om ett arbete för att förhindra att ungdomar hamnar i utanförskap. Beskrivningarna i avsnitt 5 tyder på att de framtida utmaningarna till viss del ligger inom olika områden för unga kvinnor och unga män. Unga kvinnor är t.ex. mer drabbade av psykisk ohälsa och arbetssjukdomar, samt har generellt en lägre inkomst än unga män. Unga män uppvisar däremot generellt sett en lägre måluppfyllelse i skolan och drabbas i högre grad av brott och våld. Unga män är även skuldsatta i högre utsträckning än unga kvinnor och blir oftare vräkta och långtidsarbetslösa. Dessa skillnader pekar på vikten av att ha ett jämställdhetsperspektiv i ungdomspolitiken och att noga analysera hur planerade satsningar kommer unga kvinnor respektive unga män till del. Utmaningarna skiljer sig ofta åt även mellan unga med och utan funktionsnedsättning, unga som är inrikes respektive utrikes födda och beroende på sexuell läggning eller identitet. Som beskrivits i utgångspunkterna för ungdomspolitiken är det därför också viktigt att ha ett mångfaldsperspektiv i ungdomspolitiken. Att bryta utanförskapet i samhället är en av de mest prioriterade frågorna för regeringen. Särskilt angeläget är att barn och ungdomar inte ska växa upp i utanförskap. Att ungdomar bereds möjlighet att ta sig in i arbetslivet som företagare eller som anställda utgör en central faktor när det gäller att motverka ungas utanförskap. En av de viktigaste förutsättningarna för att kunna ta sig in på arbetsmarknaden är en god utbildning. Att främja ungdomars inflytande i samhället, ungas kreativa och kommunikativa förmågor samt ungas hälsa är andra viktiga led i att motverka utanförskap bland ungdomar. Globaliseringen är en av de grundläggande faktorerna för samhällets I takt med globaliseringen har världen blivit mer tillgänglig; det blir allt enklare att röra sig mellan länder vare sig det handlar om att resa, flytta, arbeta handla eller hitta information. har vuxit upp i en globaliserad värld vilket i hög grad påverkar perspektiven och livsvalen för dessa generationer. förstärker globaliseringstrenden genom att tillhandahålla bättre och mer lättillgänglig teknik som möjliggör ökad kunskapsspridning. Utvecklingen bidrar även positivt till att öka ungdomars möjligheter till eget skapande inom exempelvis film, musik och skrivande. Informationssamhället innebär att det finns en stor mängd information som kan vara svår att överblicka och värdera. mediekunnig och mediekritisk befolkning är avgörande för en Detta gäller inte minst barn och ungdomar. Även andra s.k. makrotrender, såsom individualiseringen och urbaniseringen påverkar förutsättningarna och möjligheterna för unga i I detta avsnitt lyfts tre områden fram vars utveckling särskilt påverkar ungdomars levnadsvillkor. kommer de stora årskullarna som föddes runt 1990 att komma ut på arbetsmarknaden. väg ut ur arbetskraften. Detta kommer att leda till stora förändringar i åldersstrukturen på arbetsmarknaden. på att utträdet och inträdet i arbetskraften kommer att vara i samma storleksordning, vilket gör att relativt sett har en mer gynnsam demografisk situation än många andra industriländer. Trots detta är det viktigt att komma ihåg att de yngre som kommer in inte utan vidare kan ersätta de äldre som lämnar arbetsmarknaden, eftersom dessa personer inte har en jämförbar kompetens. Det handlar dels om stora skillnader i erfarenhet, men också om att de yngre generationerna generellt har en högre utbildningsnivå och om att utbildningarnas innehåll förändrats Detta innebär att det krävs en långsiktig planering från arbetsgivarnas sida för att minimera att kompetens och effektivitet tappas i övergången, samt att unga ges en möjlighet att komma in på Den demografiska utvecklingen innebär en särskild utmaning för den offentliga sektorn, både eftersom det är där som vakanserna till stor del kommer att uppstå efter pensionsavgångarna och eftersom efterfrågan på tjänsterna inom sektorn kan väntas öka på grund av en åldrande Även dimensioneringen av offentliga verksamheter såsom skola, fritidsaktiviteter, hälso- och sjukvård m.m. kommer att påverkas av den demografiska utvecklingen framöver. Detta innebär en stor utmaning för välfärdssystemet. Mot bakgrund av den demografiska utvecklingen är arbetslösheten bland ungdomar inte bara ett allvarligt välfärdsproblem för de berörda Möjligheten för dessa grupper att komma i arbete kan också bidra till att säkerställa välfärden för hela befolkningen. understryker behovet av att öka genomströmningen på högskolan och underlätta för unga att snabbare etablera sig på arbetsmarknaden. en utmaning att inte förlora unga in i utanförskap. Konjunktursvängningarnas inverkan på ungas levnadsvillkor befinner sig i den värsta ekonomiska krisen sedan Enligt regeringens prognos kommer arbetslösheten att stiga till ungefär lika höga nivåer som då. sysselsättningen öka och arbetslösheten börja minska igen. arbetslösheten under 1990-talskrisen ledde till att många människor mer Ungdomsarbetslösheten steg kraftigt och har inte kommit ner till nivåerna före krisen. Det är en viktig lärdom från 1990-talskrisen att långa arbetslöshetsperioder riskerar att leda till en varaktigt lägre sysselsättning och utslagning. I rådande konjunkturläge behövs därför åtgärder som förhindrar att människor står utan arbete . är också mycket angeläget att stärka konkurrenskraften bland dem som står allra längst från arbetsmarknaden. Konjunkturläget har större betydelse för ungdomars etablering på konjunkturen har dessutom stor påverkan på inträdet i och utträdet ur arbetskraften. En vikande konjunktur drabbar även ungdomar på så sätt att skola, fritidsaktiviteter och andra kommunala verksamheter av stor betydelse för ungdomars levnadsvillkor riskerar att drabbas av nedskärningar när kommunernas ekonomi ansträngs. Det är viktigt att genom utbildningssystemet och insatser inom arbetsmarknadspolitiken i möjligaste mån dämpa de negativa effekter det rådande konjunkturläget kan ha för unga personers tillgång till välfärd och inflytande. Samhällets förändringar skapar nya livsvillkor som i sin tur ger upphov till nya värderingar som förändrar samhället. Grundläggande värderingar formas tidigt i en människas liv. I ett samhälle som är i ständig förändring är det naturligt att det finns skillnader i värderingar mellan äldre och yngre generationer. I takt med tidens gång integreras ofta den unga generationens attityder, värderingar och perspektiv i hela befolkningen och nya värderingar avlöser de gamla. I detta sammanhang är det relevant att tala om skillnader i värderingar mellan generationer snarare än mellan olika åldersgrupper. Som beskrivits ovan är de unga generationerna underrepresenterade i formella beslutsorgan på alla nivåer i samhället. De värderingsskillnader som finns mellan yngre och äldre riskerar därför att leda till en minskad respekt för den representativa demokratin. finns det naturligtvis stora skillnader i värderingar även inom en generation. Många faktorer, såsom kön, utbildningsbakgrund och bostadsort, kan påverka en individs värderingar under uppväxten. Föräldrarnas värderingar påverkar barns och ungas värderingar i hög grad, men även annan familj och vänners värderingar spelar stor roll. Att det är som många av en människas grundläggande värderingar formas, innebär också att samhällets insatser för att främja respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet torde få störst effekt om de riktas till unga. Det är viktigt att unga människor får möjlighet att reflektera över de värden som vårt demokratiska samhälle bygger på. En starkare relation till frågor om demokrati och mänskliga rättigheter kan också bana väg för att unga lättare ska kunna se hur de kan påverka genom att engagera sig i samhällsfrågor. Tendenser till skiften i värderingar kan skönjas inom en rad olika områden . Exempelvis visar värderingsstudie Unga med attityd (2007:11) att ungdomar har mer liberala värderingar när det gäller personer med såväl annan sexuell läggning som annan etnisk bakgrund än den egna. Dagens unga växer också upp i ett tidigare ojämförbart heterogent samhälle och av ungdomarna i studien angav att de har några eller många vänner med en annan etnisk bakgrund än de själva. har även debatten om olaglig fildelning och integritet på Internet tydliggjort skillnader mellan hur ungdomar och vuxna ser på frågor som rör informations- och kommunikationsteknologi. Det ligger en stor strategisk utmaning i att hitta lösningar för den nya tekniken som uppfattas som legitima för alla generationer. Att stärka ungas egenmakt genom utbildning Regeringen kan identifiera flera viktiga utmaningar för svensk skola. Den viktigaste utmaningen handlar om resultaten, som behöver förbättras i både grund- och gymnasieskolan. Fler elever kan nå skolans kunskapsmål om kraven görs tydliga, om elevernas kunskaper följs upp och utvärderas kontinuerligt, om resultaten kommuniceras med hemmen och om de elever som behöver särskilt stöd får det i ett tidigt skede. Ungdomar utan utbildning har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är därför angeläget att ungdomar fullföljer en gymnasieutbildning med antingen teoretisk inriktning för att leda till fortsatta studier, eller med yrkesinriktning för att leda till arbete. Fler elever måste lämna gymnasieskolan med godkända betyg och ha bättre förkunskaper inför yrkesliv och fortsatta studier.