prop · GX031d23 · 2009-09-21 00:00:00 — Tillgängligheten och åtkomligheten har försämrats för vissa flygplatsregioner, och förbättrats för andra beroende på trafikeringen. Etappmålet om tillgänglighet inom storstadsområden och mellan tätortsområden har uppnåtts. I och har medelhastigheten på väg ökat, delvis till följd av minskad trafik på grund av den försämrade 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 konjunkturen men även med anledning av vissa förbättringsåtgärder i vägnätet. Etappmålet om ökad andel resor med kollektivtrafik har inte uppnåtts, utan andelen bedöms ligga kvar på samma nivå som 2006. Inte heller målet om ökad andel cykeltrafik har uppnåtts. Genom de insatser som Rikstrafiken gör har 51 av landets kommuner en högre tillgänglighet jämfört med om inga insatser gjorts. Sämst interregional tillgänglighet har kommuner i , inland, norra och samt . De insatser som Rikstrafiken gör i kommuner med otillräcklig tillgänglighet saknar dock inte betydelse. har Rikstrafiken tecknat nya treåriga flygtrafikavtal. Dessa avtal har en stor betydelse för att förbättra den interregionala tillgängligheten i landets mer perifera delar. Kostnadsnivån för den fasta grundersättningen för dessa avtal bedöms ligga på samma nivå . har även ett avtal tecknats med om genomförande av försöksverksamhet med en utvidgad trafikeringsrätt i norra . Åtagandet i det s.k. Norrlandsförsöket uppgår till . Vidare har nya samverkansavtal om järnvägstrafik ingåtts för trafikering av sträckorna NässjöHalmstad, KalmarKarlskronaGöteborg samt ett antal linjer i . Rikstrafiken har genomfört trafikutredningar för UVEN-trafiken (VästeråsEskilstunaNorrköping) samt Gränstrafiken (ÖrebroKarlstadOslo). En fortsatt insats i Gränstrafiken bedöms vara transportpolitiskt motiverad eftersom trafiken tillgodoser grundläggande transportbehov och ger förbättrad interregional tillgänglighet för främst de västra delarna av . Rikstrafiken bedömer dock att endast delen KarlstadOslo motiverar insatser då sträckan ÖrebroKarlstad har betydande kommersiella resmöjligheter och resandet av interregional karaktär är relativt litet. Även för UVEN- trafiken visar utredningen att det interregionala resandet på linjen är lågt och att tillgängligheten för interregionala resor i de berörda kommunerna är god eller acceptabel även utan UVEN-trafiken. Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) forskning inom ramen för forskningsområdet äldre i transportsystemet och äldres 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 mobilitet får allt större betydelse i och med att andelen äldre i samhället ökar. har VTI främst inriktat arbetet på genomförande av enkätstudier beträffande förändringar i äldres livssituation inom ramen för ett större EU- projekt. Ett annat område som VTI studerar är näringslivets transporter och transportsystemets utformning för optimal tillgänglighet. Bland annat deltar VTI i trafikverkens projekt för utveckling av modellsystem för godstransporter på nationell nivå, som gör det möjligt att ta hänsyn till logistiska beslut på företagsnivå. Regeringens samlade bedömning är att delmålet om successivt ökad transportkvalitet inte har nåtts fullt ut. Punktligheten inom järnväg och flyg har förbättrats något . Punktligheten är dock fortfarande ett problem och en annan brist som bör nämnas är att andelen vägar som har spårskador fortsätter att öka, främst i skogslänen. VTI har bedrivit ett flertal forskningsprojekt med inriktning mot olika aspekter på transportkvalitet, t.ex. en undersökning av trafikanternas krav på vägstandard samt genom deltagande i FoU-verksamhet kring utveckling av nya snabbtåg. Rikstrafikens kundundersökningar visar att av resenärerna generellt sett är fortsatt mycket nöjda med trafiken i samtliga trafikslag. Andelen nöjda resenärer är högst i färjetrafiken till och från samt i flygtrafiken. Nöjdheten bland flygresenärerna var påtagligt större 2008 jämfört med föregående år, medan tåg- och bussresenärernas nöjdhet med trafiken var lägre. Antalet dödade har ökat något inom sjöfarten och luftfarten, men minskat betydligt inom bantrafiken och vägtrafiken där de flesta dödsfallen sker. Antalet dödade i trafikolyckor har således totalt sett minskat och även antalet allvarligt skadade har minskat. Målet om en fortlöpande minskning av antalet dödade och allvarligt skadade till följd av trafikolyckor har således uppfyllts 2008. Det bör särskilt noteras att antalet döda inom vägtrafiken minskade med 74 personer jämfört med . dog 397 personer i vägtrafiken. Målet att särskilt prioritera åtgärder för barns trafiksäkerhet är svårare att följa upp och det är liksom föregående år endast som har redovisat en bedömning av måluppfyllelsen. Den sammantagna bedömningen är att målet inte är uppfyllt på en trafikslagsövergripande nivå. Den övervägande delen av de forskningsprojekt som genomförts av VTI har anknytning till trafiksäkerhet. VTI:s säkerhetsforskning omfattar bl.a. området trötthet i trafiken. av alla trafikolyckor på väg i beror på trötthet hos föraren. I olika forskningsprojekt tar VTI fram effektiva åtgärder mot trötthet i trafiken som t.ex. varningssystem i bilen och i vägmiljön. Ett annat viktigt forskningsfält där VTI gjort insatser avser frågor relaterade till alkohol och droger, t.ex. genom medverkan i DRUID (Driving under the influence of drugs, alcohol and medicines). I projektet undersöks hur åtgärder som polisövervakning, körutbildningar och informationskampanjer kan bli så effektiva som möjligt. Utsläppen från inrikes transporter utgör av de samlade utsläppen av växthusgaser i . sedan den internationella rapporteringen påbörjades minskar klimatpåverkan från den svenska transportsektorn. Koldioxidutsläppen från inrikes transporter minskade . har koldioxidutsläppen ökat med . Utsläppen av kväveoxider och flyktiga organiska ämnen (VOC) från transporter i fortsätter att minska. Miljökvalitetsnormen för partiklar (PM10) överskrids i flera städer. Dubbdäcksslitaget är den i särklass viktigaste källan. Etappmålet om minskade trafikbullerstörningar förefaller mycket svårt att nå främst på grund av vägtrafiken. har ett nytt EU-projekt initierats där VTI medverkar för att vidareutveckla en helt gummibaserad, porös beläggning som visat sig ge avsevärt sänkta bullernivåer. Förändringar i klimatet ställer ökade krav på infrastrukturen och åtgärder för att minska skador efter situationer med extrema väderförhållanden. I detta problemområde är VTI engagerat bl.a. i projekt för att minska skador på vägkonstruktioner vid översvämningar. En positiv regional utveckling Tillgången till olika former av transportlösningar skiljer sig mellan olika delar av landet. Kapacitetsbrister inom järnvägssystemet kan förhindra regional utveckling i vissa delar. En stängd flygplats i inland ger exempelvis en omedelbar försämring av tillgängligheten, medan en ökad trafikering ökar tillgängligheten. Ändrade hastigheter på vägarna innebär förbättrad tillgänglighet i vissa områden och försämrad i en annan. Det är svårt att dra några generella slutsatser om hur utvecklingen varit gentemot delmålet om regional utveckling. Rikstrafikens trafikavtal och samverkansavtal med trafikhuvudmännen syftar till att skapa tillgänglighetsvinster och bidrar genom detta till en positiv regional utveckling i stora delar av landet. Rikstrafikens ersättning fördelat på region visar att nästan hälften av Rikstrafikens ersättning går till färjetrafiken till och från . Cirka en femtedel av ersättningen går till trafik till, från och inom , medan tredjedel av ersättningen utgår till övriga delar av , främst och västra samt sydöstra . bedömer att det skett en förbättring i årets rapporteringar från trafikverken när det gäller att följa upp övriga transportpolitiska etappmål i ett jämställdhetsperspektiv. Vidare bedömer att det är möjligt att trafikverken når etappmålet att inget kön ska ha en representation som understiger i högsta ledningsgrupp eller styrelse i verken . Under större delen av 2008 har trafikverken arbetat med åtgärdsplaneringen i infrastrukturplaneringen för 20102021. I arbetet förordas att arbetsgrupper ska ha en jämn könsfördelning och att fakta om skillnader i behov och värderingar ska tillämpas i planeringsarbetet. När det gäller hur män och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kvinnor väljer att resa konstaterar att det fortfarande finns uppenbara skillnader och att det är svårt att bedöma till vilken grad som mäns respektive kvinnors behov tillgodoses i transportsystemet. Andelen av VTI:s forskning med inriktning mot jämställdhetsmålet är liten men har ökat med någon procentenhet . VTI har vidareutvecklat sin samhällsvetenskapliga kompetens om transporter och genus, bl.a. genom ett nära samarbete med . Ett resultat av detta samarbete är en publicerad antologi som bland annat behandlar kvinnors rörelsemönster och villkor i transportsystemet. I syfte att få en bättre uppfattning om mäns och kvinnors interregionala transportbehov har Rikstrafiken initierat ett utvecklingsprojekt med syfte att jämställdhetsintegrera verksamheten så att Rikstrafikens service bättre kan möta såväl mäns som kvinnors behov. I de årliga nöjdkundundersökningar som genomförs i den trafik Rikstrafiken avtalat redovisas resultatet fördelat på kön. Den information som samlas in vid dessa undersökningar visar på skillnader mellan män och kvinnor i utnyttjandet av den trafik Rikstrafiken upphandlar eller medverkar i genom samverkansavtal (tabell 3.3). Kvinnor är oftare än män resenärer i trafikslagen tåg och buss i den trafik som får ersättning av Rikstrafiken. Andelarna har varit stabila över åren för dessa trafikslag. I trafikslagen tåg och buss reser kvinnor betydligt mer i privata ärenden än män. Omkring en fjärdedel av alla resor i dessa trafikslag består av kvinnor som reser i privat syfte. I flyget är av resenärerna män på resa i tjänsten. Även i färjetrafiken till och från är män överrepresenterade i det resande som företas utanför turistsäsongen. är dock resandet relativt jämnt fördelat mellan män och kvinnor. När det gäller resenärernas upplevelser av trafiken är skillnaderna mellan könen små. Tabell 3.3 Andel kvinnor och män i genomförda resor 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Särskilt om Rikstrafikens resultat Kostnaderna för den avtalade trafiken ökade kraftigt . Den viktigaste förklaringen är ökade kostnader för Gotlandstrafiken till följd av stigande oljepriser. Under en stor del av 2008 nådde oljepriset rekordnivåer vilket fått ett direkt genomslag för kostnadsutvecklingen för Rikstrafiken. Samma bakgrundsfaktorer påverkar kostnaderna för flyget. Rikstrafiken har genom beslut om tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen tillförts för att klara effekterna av det höga oljepriset. Busstrafiken uppvisar en minskning i antalet resor och en ökad kostnad per resa, vilket beror på att transporter på Blekinge kustbana utfördes med buss med fler bussresor och lägre genomsnittskostnad per passagerare som följd. Rikstrafikens kostnader per resa ökar för alla trafikslag utom för tåg som sjunker till följd av en positiv resandeutveckling (tabell 3.4 och 3.5). Tabell 3.4 Antal genomförda resor, 20062008 Tabell 3.5 Kostnad per resa, 20062008 och jämställt transportsystem ökade något (tabell 3.6). Tabell 3.6 Verksamhetens fördelning i förhållande till de transportpolitiska målen VTI finansieras till med uppdragsintäkter och till med anslag. Den största beställaren är som står för av institutets uppdragsintäkter. Sammantaget står staten för av dessa intäkter. Anslaget täcker kostnader för forskning, EU-projekt, kompetensutveckling m.m. Resultatets förändring efter balansering av överskott presenteras i tabell 3.7 nedan. Som framgår kan resultatet variera i en betydande omfattning, vilket beror på att uppdragsmarknaden inte är stabil mellan åren. Mot den bakgrunden har regeringen i regleringsbrevet medgett att VTI får balansera ett överskott på högst av den avgiftsbelagda verksamhetens omsättning i ny räkning. Tabell 3.7 Ekonomisk utveckling för VTI Miljoner kronor där ej annat anges Särskilt om VTI:s resultat VTI har cirka 190 anställda och utför kvalificerad tillämpad forskning och utveckling på uppdrag av myndigheter och andra beställare. VTI är den största transportforskningsmiljön i . Sammantaget fördelade sig VTI:s utvecklings- och forskningsverksamhet 2008 i stort på samma sätt som 2006 och 2007. Andelen projekt inriktade mot säker trafik, hög transportkvalitet svarar för övergripande analyser inom kommunikationssystemet och för analyser av effekter av åtgärder inom transportsystemet. har haft ett återkommande uppdrag att redovisa beräkningar av marginalkostnader för trafikens externa effekter och graden av internalisering av sådana effekter. Efter att 2006 ha bedömt vägtrafiken och 2007 järnvägstrafiken har 2008 ägnats åt flygtrafiken. gjorde beräkningar av internaliseringsgraden av flygtrafikens externa effekter utifrån ett underlag från VTI och bestående av uppskattade marginalkostnader och avgifter. Resultatet antyder att, om handel med utsläppsrätter införs och denna handel leder till full internalisering av kostnaden för utsläpp av koldioxid, kan flygtrafiken komma att betala avgifter som totalt sett är i nivå med de totala marginalkostnaderna för infrastruktur, säkerhet och miljöeffekter. slutsats med anledning av sin årliga granskning av trafikverkens rapportering enligt Kyotoprotokollet är att det fortfarande finns osäkerheter i rapporteringen bland annat när det gäller utsläpp från hushållssektorn. redovisade sitt uppdrag att se över och lämna förslag till reviderade transportpolitiska mål. leder arbetet i det myndighetsövergripande organ för samverkan och informationsutbyte där trafikverken, länen, , , , och Verket för innovationssystem () ingår. Under denna arbetar en styrgrupp med och trafikverken under ledning av med samordningen av arbetet med modellverktyg och prognoser. Vidare finns en arbetsgrupp för att vidareutveckla metodik och principer för samhällsekonomiska analyser. har färdigställt sitt utvecklande av ett nationellt modellsystem för analyser inom persontransportområdet, som skett i samarbete med trafikverken. har också vidareutvecklat den nya nationella godsmodellen, som väntas förbättra precisionen gällande trafikprognoser och effektberäkningar av politiska styrmedel och infrastrukturinvesteringar. ansvarar för den officiella statistiken inom ämnesområdet transporter och kommunikationer. Denna har i huvudsak redovisats enligt plan. Statistiken om bantrafiken har dock haft problem. Främst har detta handlat om försenade uppgifter från vissa uppgiftslämnare och osäkerhet kring förekomsten av dubbelräkning. Tidigare års problem med uppgifterna om luftfrakt har kvarstått även , vilket medfört att inte har kunnat leverera data till i enlighet med 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 När det gäller varuflöden har inget publicerats eftersom arbetet har fokuserats på den stora varuflödesanalysen . Som statistikmyndighet har i uppdrag från regeringen att minska företagens uppgiftslämnarbörda. Ett problem för myndigheten är att flera av statistikprodukterna är bundna i relativ detalj av krav från EU, vilket ställer stora krav på uppgiftslämnarna. I de offentliga upphandlingar som gjort av undersökningar har det dock funnits möjligheter att påpeka vikten av att datainsamling ska ske med minsta möjliga uppgiftslämnarbörda. hade 2008 intäkter på 54 448 (56 664) och kostnader på 54 331 (46 190) , vilket ger ett verksamhetsutfall om 116 (10 474 ) . ska särredovisa merkostnader som uppkommit till följd av regeringens beslut att omlokalisera verksamheten från till . Slutsumman för flytten till uppgår till , vilket har täckts inom budget. Särskilt om SHK:s resultat () verkar inom utgiftsområde 22 Kommunikationer och inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Här redogörs för verksamhet som avser civil luftfart, spårbunden trafik och civil sjöfart. Se utgiftsområde 6 för redovisning av annan verksamhet och militär verksamhet. SHK har fastställt olycksorsaken i samtliga avslutade undersökningar. SHK lämnade sammanlagt 111 stycken rekommendationer . Av dessa var det endast en rekommendation som inte slutbehandlades av tillsynsmyndigheten (Transportstyrelsen) , vilket innebär att synes vara adekvata. genomförde SHK en särskild satsning på att korta ner utredningstiderna. har SHK emellertid inte lyckats hålla utredningstiderna inom den gräns som anges i bl.a. myndighetens regleringsbrev. Det är dock regeringens bedömning att SHK i huvudsak har uppfyllt de av regeringen ställda målen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera SHK:s verksamhet och finansiering. Statskontoret ska analysera verksamhetens inriktning, omfattning och organisation. Motivet till utredningen är att finna en lämplig balans mellan å ena sidan flexibilitet och anpassningsbarhet i förhållande till teknisk utveckling och olika olyckors särart och å andra sidan korta handläggningstider, efterlevande av EG-rätt och internationella åtaganden samt att ha en tillräcklig kompetensbas inom den egna myndigheten. Andra frågor som ska hanteras i översynen är om myndighetens verksamhetsfält bör breddas och hur dess verksamhet ska finansieras. Uppdraget ska redovisas till (Försvarsdepartementet) . Särskilt om resultat med anledning av transeuropeiska nätverk för transporter Grunden för det transeuropeiska nätverket (TEN) finns i , artiklarna 154 och 155. En väl utbyggd infrastruktur gör det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i hög utsträckning utnyttja fördelarna med ett område utan inre gränser. TEN finns för transportinfrastruktur (TEN-T), energi och telekommunikationsnätverk. TEN-T nätverket integrerar nationella infrastrukturnätverk och trafikslag, länkar perifera regioner till och ökar säkerheten och effektiviteten i nätverket. För att kunna söka medel ur budgeten för TEN-T måste infrastrukturen återfinnas på de kartor som finns i riktlinjerna för TEN-T. antogs revideringen av riktlinjerna för TEN-T nätverket (beslut 884/2004, revidering av 1692/96). I riktlinjerna återfinns 30 projekt som ska ha hög prioritet. Tre av dessa projekt berör direkt . Dessa är den nordiska triangeln (multimodal korridor ), Öresundsförbindelsen och sjömotorvägar. Kommissionen har gjort utlysningar för TEN i det s.k. ettåriga programmet och dessutom gjort separata utlysningar för sjömotorvägsprojekt och för flygtrafiktjänster. lämnade i dessa utlysningar in sammantaget 13 projektansökningar, varav 7 beviljades (tabell 3.8). Tabell 3.8 Projekt som beviljats medel för utlysningar Samarbete kring utveckling av flygtrafiktjänster Bidragen till TEN-projekt är indikativa, dvs. om ett projekt fortskrider snabbare eller långsammare än planerat påverkas den årliga bidragsgivningen. Av tabell 3.9 nedan framgår regeringens bedömning av måluppfyllelsen inom vägområdet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.9 Uppfyllelse av verksamhetsmålen i regleringsbrev Tillgängligheten för medborgare och näringsliv inom regioner samt mellan regioner och omvärlden skall Tillgänglighet inom storstadsområden och mellan tätortsområden skall öka. Andelen personer med funktionshinder som kan nyttja vägtransportsystemet, inklusive kollektivtrafik, ska öka. bör kollektivtrafiken vara tillgänglig för personer med funktionshinder. Andelen barn och unga som på egen hand kan utnyttja vägtransportsystemet ska öka . Andelen gående, cyklister och bussresenärer av det kortväga resandet ska öka. ska genom sina samlade åtgärder förbättra tillståndet på det statliga vägnätet, jämfört Restriktionerna på det statliga vägnätet ska minska. ska genomföra kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder på det statliga vägnätet som leder till att antalet dödade i trafikolyckor minskar med minst 20 personer jämfört med . Åtgärder som särskilt syftar till att förbättra barns och ungas trafiksäkerhet ska prioriteras. ska genomföra åtgärder som leder till en minskning av utsläppen av koldioxid från ska genomföra åtgärder som leder till att antalet människor som utsätts för bullernivåer från vägtrafiken som överstiger de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder minskar. ska genomföra åtgärder som leder till att antalet konsumenter med skyddad dricksvattentäkt ökar. Halter av kvävedioxid och partiklar längs det statliga vägnätet ska inte överskrida fastställda Infrastrukturen ska planeras utifrån en helhetssyn som inkluderar en strävan att bevara och utveckla ekologiska funktioner, kulturella värden och friluftslivets tillgänglighet som intrången minimeras. Övriga transportpolitiska mål ska följas upp ur ett jämställdhetsperspektiv. Övriga mål och återrapportering Avgifterna inom den offentligrättsliga verksamheten för öka med högst nettoprisindex minus en procentenhet. Produktiviteten för drift- och underhållsverksamheten ska öka. ska bedriva en egenregiverksamhet med en lönsamhet som är jämförbar med branschen i övrigt. ska i sin beställarroll bidra till en väl fungerande marknad för anläggningsentreprenörer. Den högsta tillåtna hastigheten har ändrats på många vägar . Hastighetsgränsen har höjts där vägar har byggts om och sänkts där trafiksäkerheten har varit dålig. De flesta ändringar har inneburit sänkningar av hastigheten och därmed en försämrad tillgänglighet som förbättringar skett när det gäller miljö och trafiksäkerhet. har tillgängligheten förbättrats i och medan den har försämrats i . och förbättrats beror delvis på konjunkturavmattningen som lett till minskad trafik. Trimningsåtgärder har dessutom genomförts för att förbättra framkomligheten på de vägavsnitt där trafiken är störst. Försämringen i beror bl.a. på att kommun påbörjat en del ombyggnader på infartslederna, bland annat busskörfält. När det gäller tillgänglighet för funktionshindrade har arbetet varit särskilt inriktat på busshållplatser. Bedömningen är att 2010 kommer busshållplatserna på de statligt regionala och nationella vägarna att vara åtgärdade så att de kan användas av funktions- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Mätning av tillgänglighet för funktionshindrade i bussar visar att andelen låggolvsbussar är (2007), 56 (51) procent av bussarna har ramp eller lift, 71 (65) procent har rullstolsplats, automatiska hållplatsupprop finns i 53 (51) procent och inre informationsskyltar i 59 (57) procent av bussarna. Det betyder att tillgängligheten genomgående har förbättrats sedan föregående år. Åtgärder som vidtagits för att förbättra trafiksäkerheten, t.ex. gång- och cykelpassager, farthinder och säkrare övergångsställen, har haft betydelse för barn och ungas möjlighet att utnyttja vägtransportsystemet. Mer än 4 000 barn berörs av åtgärderna för att förbättra barns skolvägar. Även om antalet gående, cyklister och bussresenärer sammantaget är relativt är det rimligt att anta att andelen av det totala resandet ökat i och med att biltrafiken minskat. Yttillståndet på belagda vägar följs upp genom mätningar av ojämnheter. har andelen vägar med spårdjup ökat med . Spårdjupet har ökat i följd. Omfattningen av bärighetsrestriktioner under tjällossningen har minskat kraftigt . Detta är av stor betydelse i olika landsbygdsområden. Orsakerna till minskningen är vidtagna tjälsäkringsåtgärder samt en mer återhållsam tillämpning av restriktioner. Antalet kilometer avstängd väg var (2006). Nivån har sjunkit markant , då antalet kilometer avstängd väg låg på 10 00015 . En positiv regional utveckling Resultat som påverkat den regionala utvecklingen redovisas i avsnitten om tillgänglighet och transportkvalitet. Arbetet med jämställdhetsfrågor har varit inriktat mot att följa upp övriga transport- politiska etappmål ur ett jämställdhetsperspektiv. Resultaten av dessa visar bl.a. att det finns skillnader i vilka färdmedel pojkar och flickor använder för sina resor. Flickor får i större utsträckning skjuts med bil för sina resor medan pojkar cyklar i större utsträckning än flickor.