prop · GX031d22 · 2009-09-21 00:00:00 — 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 89 970 tkr prisnivå. 3Motsvarar 90 028 tkr prisnivå. Anslaget är avsett att finansiera förvaltningskostnader. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.26 Offentligrättslig verksamhet vid disponerar avgifter för tillsyn enligt naturgaslagen (2005:403). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringen lämnade förslag till nytt regelverk för prövning av nättariffer m.m. Som finansiering av de tillkommande uppgifterna ökades förvaltningsanslag med samt ytterligare . Regeringen föreslår att anvisas . beräknas anslagen till 92 respektive . Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:10 : Förvaltningskostnader Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Högst av anslaget får användas för de administrativa kostnader detta medför. Det är angeläget att stimulera användning av energitekniker som är gynsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med på marknaden etablerade tekniker. Biogas och solceller är två tydliga exempel på sådana tekniker. Regeringen föreslår att anvisas . beräknas anslaget till . Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:11 Energiteknik Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslås bemyndigas att för ramanslaget 1:11 Energiteknik godkänna avtal och besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.30 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:11 Energiteknik Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Anslaget ingår i utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2008/09:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. föreslår regeringen att de medel som avser elberedskapsåtgärder istället bör föras upp på ett separat anslag under utgiftsområde 21 Energi då dessa är avgiftsfinansierade och inte omfattas av den planeringsprocess som gäller för huvuddelen av de övriga medel som funnits inom anslaget 2:4 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:14 Elberedskap . beräknas anslaget till . Under anslaget anvisas medel till för elberedskapsåtgärder. Finansieringen av åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen (1997:288) sker genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen (1997:857) betalar en avgift. Åtgärderna som finansieras från anslaget 1:12 Elberedskap, vilket uppgår till motsvarande belopp som avgiftsuttaget, syftar till att tillgodose elförsörjningen i landet vid höjd beredskap. Vid beslut om utformningen av åtgärderna ska även effekterna för beredskapen inför svåra påfrestningar på samhället i fred beaktas. Åtgärderna har tidigare finansierats via anslaget 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften, som tas ut i enlighet med elberedskapslagen (1997:288) för att finansiera beredskapsåtgärder som beslutas med stöd av nämnda lag, bör fastställas till högst . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslås bemyndigas att för ramanslaget 1:12 Elberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst för åren 20112015. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.32 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:12 Elberedskap Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. -förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, särskilt kommuners och landstings arbete med energieffektivisering i enlighet med frivilliga energieffektiviseringsavtal, länsstyrelsernas arbete med regionala klimat- och energistrategier, samt regionala samverkansprojekt; -förstärkta insatser för information, rådgivning, teknikupphandling och marknadsintroduktion, nätverksaktiviteter samt införande av ett stödsystem med energikartläggningscheckar. Riktlinjerna för energieffektiviseringsprogrammet har lagts fast genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) bedömde regeringen att ett femårigt program för energieffektivisering bör genomföras , dels för att genomföra energitjänstedirektivet och de mål och förpliktelser som följer av direktivet, dels för att nå målet om 20 procents effektivare energianvändning till 2020. Programmet tillförs , utöver dagens politik, varav föreslås tillföras anslag 1:1 : förvaltningskostnader. Resterande belopp, dvs. , beräknas fördelas jämnt mellan nedan rubricerade ändamål. Regionalt och lokalt arbete för energieffektivisering Regionala och lokala aktörer är centrala i genomförandet av regeringens politik för energieffektivisering. energi- och klimatrådgivning fyller en viktig funktion i spridningen av information till medborgare och företag. För att öka det regionala samförståndet kring utmaningar på energieffektiviseringsområdet bedömer regeringen att det krävs en ökad dialog och samverkan mellan olika regionala aktörer, inom offentlig sektor, näringsliv, högskolor och civilsamhället. Regeringen avser stärka en sådan utveckling genom stöd för regionala projekt kring t.ex. utbildnings- och informationsinsatser, där samverkan mellan olika aktörer från olika samhällssfärer bör vara ett krav för att stöd ska utbetalas. Regeringen bedömer vidare att arbetet med regionala klimat- och energistrategier behöver breddas och fördjupas. Länsstyrelserna ges huvudansvar för strategisk samordning och ledning av det regionala arbetet för energieffektivisering. Regeringen avser tillföra läns- styrelserna medel för att genomföra detta uppdrag. Regeringen avser bidra till en förstärkning av det interna energi- och klimatarbetet i de kommuner och landsting som tecknar frivilliga avtal om energieffektivisering med staten. Den närmare utformningen och nivån på det ekonomiska stödet och vilka krav som ska ställas på varje kommun och landsting avser regeringen reglera i en stödförordning. I regeringens förstärkta satsning på regionalt och lokalt arbete för energieffektivisering kommer den budgetmässiga tyngdpunkten ligga på de frivilliga avtalen. Insatser inom näringslivet samt främjande av ny teknik och tjänster Kunskap om den egna energianvändningen och besparingspotentialer är en förutsättning för att vidta åtgärder för att öka energieffektiviteten i en verksamhet. Detta gäller inom såväl industrin som i transportsektorn samt bostäder och service inklusive de areella näringarna. För att förstärka insatserna för energieffektivisering i näringslivet, med särskilt fokus på små och medelstora företag, införs ett stödsystem med energikartläggningscheckar . Företag vars årliga slutanvändning av energi är betydande och som inte deltar i programmet för energieffektivisering enligt lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering kommer att erbjudas möjlighet att söka bidrag för att genomföra energikartläggning. Bidraget bör även omfatta företag inom jordbrukssektorn. Den närmare utformningen av stödsystemet avser regeringen reglera i en stödförordning. Insatsen kompletteras av ett förstärkt stöd för energirådgivning åt små och medelstora företag där får en central samordnande roll och där branschinriktade nätverksaktiviteter och samarbete med branschorganisationer prioriteras. I arbetet med energikartläggning och branschorienterade nätverksaktiviteter bör synergier sökas med den kommunala energi- och klimatrådgivningen, arbetet med de regionala klimat- och energistrategierna samt tillsyn enligt . Regeringen avser att inom ramen för det femåriga programmet för energieffektivisering utöka stödet för teknikupphandling och mark- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 nadsintroduktion av energieffektiv teknik. Hittillsvarande insatser inom området har med mycket gott resultat fokuserat på sektorerna flerbostadshus och lokaler. Den aktuella förstärkningen bör enligt regeringen omfatta insatser inom andra sektorer än bostäder och lokaler, och med viss tonvikt på utveckling och introduktion av energieffektiva fordon för vägtransport samt av energieffektiva maskiner inom de areella näringarna. Insatser för teknikupphandling och marknadsintroduktion riktade mot små och medelstora företag ska prioriteras och synergier med och lärdomar från arbete med energikartläggningscheckarna bör utnyttjas. Inköp och upphandling av energieffektiva varor samt nyttjande av energitjänster kan hjälpa en verksamhet att effektivisera sin energianvändning. Regeringen har bedömt att insatser behövs för att främja marknaden för energitjänster samt att förteckningar över energieffektiva varor behöver tillhandahållas som underlag för inköpare/upphandlare. Inom ramen för energieffektiviseringsprogrammet avsätts i denna proposition resurser för dessa insatser. Vad gäller energibesparing i byggnadssektorn har regeringen föreslagit att en nationell strategi för lågenergibyggnader tas fram och genomförs med finansiering inom ramen för det femåriga programmet. Likaså har regeringen föreslagit förstärkta informations- och rådgivningsinsatser för fastighetsägare med koppling till deklarationer av byggnaders energiprestanda. Vid sidan om specifika informations- och utbildningsinsatser som ingår i energieffektiviseringsprogrammets olika delområden och täcks in i de insatser som nämnts ovan, bedömer regeringen att resurserna bör stärkas samordning av informationsinsatser. Därtill bör resurserna stärkas för löpande utveckling och införande av nya metoder och angreppssätt för att få bättre genomslag för informationsinsatser och för att påverka beteendet hos olika aktörer. Resurser avsätts även för fortsatt utveckling av en långsiktig strategi för att öka medvetenheten om energi- och klimatfrågor hos barn och ungdomar. Av de för programperioden beräknade medlen avseende insatser inom näringslivet samt främjande av ny teknik och tjänster avsätts ungefär hälften för den ovan beskrivna 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 satsningen på teknikupphandling och marknadsintroduktion. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:13 Energieffektiviseringsprogram . beräknas anslaget till . 2010 för ramanslaget 1:13 Energieffektiviseringsprogram godkänna avtal och besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst , 2012, 2013 och 2014. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslås bemyndigas att under Tabell 3.34 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:13 Energieffektiviseringsprogram Erhållet/föreslaget bemyndigande 3.2Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet har redovisat sin investerings- och finansieringsplan för treårsperioden 2012 till regeringen. I samband med denna redovisning lämnades även förslag till en reviderad investeringsplan för åren 20092011 som godkändes i och med beslut om 2009 års proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311). Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för åren 20102012 för affärsverkskoncernen omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelserna och utrustning för elektronisk kommunikation. De planerade investeringarna 2012 beräknas till högst varav . Investeringarna avser dels åtgärder i befintliga anläggningar om , dels nyinvesteringar om . Av nyinvesteringarna avser investeringar i utrustning för elektronisk kommunikation (optofiberutbyggnad). Om projektet , som syftar till att förnya och förstärka elmatningen till , genomförs fullt ut enligt plan kommer en betydande medfinansiering att ske från kommuner och andra markägare som får mark frilagd för exploateringsändamål. Dessa finansieringsbidrag beräknas uppgå till och . Sammantaget för de tre åren uppgår finansieringsbidragen till , varför de totala bruttoinvesteringarna om motsvarar nettoinvesteringar om . Vidare har tillsammans med sina berörda utländska motsvarigheter ansökt om finansiellt stöd ur EU:s s.k. återhämtningsplan om stöd till energiinfrastrukturprojekt. Ansökningarna gäller en elförbindelse mellan och (NordBalt) och förstärkning av stamnätet i () samt anslutning av vindkraftsparker vid i södra (). har stamnätet för el varit i en fas av förvaltning och låga investeringsnivåer vilket sedan föregående år har övergått i en fas av omfattande om- och nybyggnad. Det innebär en väsentligt ökad investeringsvolym för att öka överföringskapaciteten i och Nord- , förbättra driftsäkerheten och ansluta vindkraftsparker. Investeringsplaneringen inom syftar främst till att genomföra nödvändiga investeringar i rätt tid och i rätt omfattning för att upprätthålla en god driftsäkerhet i stamnätet, underlätta utbyggnaden av förnybar elproduktion samt för att tillhandahålla tillräcklig kapacitet för marknadens överföringsbehov. Nedan redovisas översiktligt de planerade investeringsprojekt som överstiger . Som en följd av störningen som innebar att och i blev utan el upprättades en plan för förnyelse av transformator- och fördelningsstationerna i stamnätet. Enligt planen kommer två stationer att byggas vilket innebär investeringar . En plan har även tagits fram för att förnya de alltmer åldrande topplinorna av stål som fortfarande finns kvar i de äldre delarna av stamnätet. Detta kommer att innebära kostnader på ca . De omfattande planer på byggnation av vindkraftsparker som håller på att förverkligas innebär ett utökat behov av investeringar i stamnätet. beräknas ca behöva investeras för att ansluta de produktionsanläggningar som är aktuella. En utredning genomförs av behovet av att förstärka stamnätet i nord-sydlig riktning från norra till . Utredningen är främst föranledd av planerna på stora vindkraftsgrupper i norra , och . Som en första etapp planeras etablering av ytterligare seriekondensatorstationer på ledningarna genom . Investeringskostnaden beräknas till ca , varav ca inom treårsperioden. Därutöver finns ett flertal planerade havsbaserade vindkraftparker på bl.a. , Middelgrund och Midsjöbankarna där tidpunkterna för genomförande ännu inte är fastställda. Kostnader för investeringar i stamnätet för dessa projekt bedöms uppkomma i huvudsak efter 2012. Studier pågår kring att bygga ny ledningskapacitet till för att ansluta vindkraftsparker vid . Om projektet kan realiseras enligt den tidsplan som skisseras, kan ca komma att belasta treårsperioden 20102012. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 studerar förutsättningarna att ansluta till det svenska stamnätet. Dagens anknytning av genom regionnätet medger inte de utbyggnadsplaner som finns för vindkraften på ön. Om anslutningen realiseras uppgår investeringsvolymen för stamnätet till ca . Enbart kostnader för en eventuell förstudie väntas i så fall belasta treårsperioden. Inom ramen för samarbetet mellan de nordiska stamnätsföretagen har det identifierats ett antal flaskhalsar i överföringsnäten som kan vara begränsande för elhandeln och elöverföringen i . I de nordiska systemutvecklingsplaner som tagits fram finns tre projekt som medverkar i. Ett av dessa tre projekt är en ombyggnad av nuvarande ledning till på sträckan Järpströmmen mellan och . Till följd av svåra markförhållanden beräknas ledningen kunna färdigställas först . Investeringskostnaden beräknas till ca varav beräknas belasta treårsperioden. Vidare pågår byggnation av en ny likströmsförbindelse mellan och , 2, som beräknas färdigställas . Svenska kraftnäts investeringskostnad, inkluderande tillkommande åtgärder i stamnätet, bedöms uppgå till ca varav ca beräknas falla ut . Det tredje projektet i den nordiska systemutvecklingsplanen där medverkar är den s.k. SydVästlänken som gäller en ny förbindelse mellan och och mellan och södra . De svenska investeringskostnaderna beräknas till ca varav beräknas belasta treårsperioden. Kostnadsuppskattningen är dock osäker och starkt beroende av det tekniska utförandet samt vilken sträckning som blir aktuell för ledningen till . Därutöver utreds tillsammans med Fingrid en ny tredje växelströmsledning mellan och i norr. Behovet av ny överföringskapacitet förklaras främst av ny kärnkraftproduktion i norra samt större vindkraftetableringar i såväl som . Investeringskostnaden för förbindelsen beräknas till ca , varav ca väntas falla ut . Ett intentionsavtal slöts mellan och dess litauiska och lettiska 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 motsvarigheter beträffande en ny likströmsförbindelse mellan och (NordBalt). En förbindelse beräknas kunna tas i drift . Den totala investeringskostnaden beräknas uppgå till i storleksordningen varav ca kan komma att belasta perioden 20102012 om erforderliga överenskommelser nås och beslut om genomförande kan tas. En ansökan om har också lämnats in till kommissionen , avseende de medel som EU har avsatt inom ramen för den s.k. återhämtningsplanen. Inom ramen för , som avser en förnyelse av elmatningen till , pågår och planeras ett flertal större investeringar. De totala investeringskostnaderna beräknas till ca . Svenska kraftnäts del av investeringskostnaderna beräknas till , varav ca beräknas infalla 2012. De olika delprojekten omfattar främst en ny matning till , en ny förbindelse mellan HagbyDanderyd, en ny ledning mellan DanderydJärva, en ny matning till , kablifiering av samt en ny ledning mellan . För att säkra en tillförlitlig elförsörjning av planeras en ny ledning mellan StenkullenLindome. Projektet har fördröjts p.g.a. en utdragen tillståndsprocess och beräknas nu kunna vara klart till 2011. är beräknad till ca varav ca 170 miljoner kronor beräknas för perioden 20102012. En förnyelse sker av en ledning i södra mellan och i Bergslagen. Investeringen genomförs i etapper och har delvis försenats p.g.a. utdragen process för koncessionsförnyelse och beräknas kunna färdigställas först kring 2012. Investeringskostnaden beräknas till , varav beräknas . Effekthöjningarna i kärnkraftverken i Forsmark och medför investeringsbehov i stamnätet för att kunna överföra En ny förbindelse planeras mellan ForsmarkGråskaUppsala Hamra inklusive stationer i Gråska och . Investeringarna beräknas till sammanlagt , varav ca beräknas för perioden 20102012. En ny ledning för att förstärka överföringskapaciteten från utreds även . Totalt bedöms åtgärderna kosta ca , varav ca inom treårsperioden. För att förstärka ledningskapaciteten i och söderut planeras en ny ledning mellan och . Investeringskostnaden är beräknad till ca , varav ca väntas belasta treårsperioden. Ökat överföringsbehov i området kring , planer på vindkraftetableringar utanför och anslutningen av nya FennoSkan 2 förbindelsen till stamnätet medför att ny ledningskapacitet behövs söderut från Gävleområdet. En ny förbindelse planeras därför mellan , med transformeringar. Investeringarna för denna förbindelse inklusive stationsanläggningar samt ny ledning beräknas till ca , varav beräknas belasta perioden 20102012. En förstärkning av den befintliga ledningen mellan Stackbo och Hamra i krävs även för att kunna hantera reservdriftfallen i området sedan FennoSkan 2 anslutits till stamnätet. Planerade vindkraftetableringar i , och övriga förstärker behovet. Den sammanlagda investeringen är beräknad till ca . Inriktningen är att projektet ska kunna genomföras etappvis . Ett nytt driftövervakningssystem benämnt HUDS planeras då nuvarande system inte längre uppfyller dagens krav på funktionalitet och IT- säkerhet. Investeringskostnaden beräknas till varav beräknas falla ut . En sammanfattande investeringsplan för för budgetåren 20102012 redovisas i tabell 3.35. Planen stämmer överens med Svenska kraftnäts hemställan till regeringen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.35 Investeringsplan för SwePol Link, Gasturbiner Amortering av externa lån, Amortering av externa lån, Regeringens förslag: Den investeringsplan som har föreslagit för perioden 20102012 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att den nu redovisade investeringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden 20102012 ska godkännas. Investeringsverksamheten inom kan därigenom planeras med relativt god framförhållning. Regeringen är medveten om att tidsmässiga förskjutningar, som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren, kan förekomma. Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. ska uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital2, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på , exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag och ska högst ha en skuldsättningsgrad3 på . En ökad skuldsättningsgrad jämfört med motiveras av den väsentligt ökade investeringsnivån i 2Justerat eget kapital definieras som genomsnittet av in- och utgående bundna egna kapital samt av det fria egna kapitalet. 3Med skuldsättningsgrad avses räntebärande skulder dividerat med justerat eget kapital inklusive minoritetsandelar. Svenska kraftnäts verksamhet. Som riktlinje för utdelning och skattemotsvarighet gäller krav på av årets resultat för affärsverkskoncernen. Kostnadseffektiviteten bör vara minst lika hög som i jämförbara företag. finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. är även systemansvarig för naturgas och tar ut motsvarande avgifter för denna verksamhet samt en särskild försörjningstrygghetsavgift för naturgas . Dessutom tar ut en avgift för att täcka kostnader för utfärdande och kontoföring av elcertifikat. har sedan 1990talet kunnat hålla internationellt sett låga och stabila överföringsavgifter. Som en följd av de omfattande investeringarna som pågår och planeras framöver i stamnätet planeras successiva höjningar av stamnätstariffen kommande år för att finansiera investeringarna. Avgiftsinkomsterna prognostiseras för åren 20102012 i tabell 3.36 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Beräknade inleveranser från affärsverk Enligt Svenska kraftnäts investeringsplan för 20102012 förväntas utdelningen bli 2010 baserat resultat vid ett avkastningskrav på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på . Aktuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår. Den jämförelsevis höga utdelning och skattemotsvarighet som inlevererats 2009 förklaras främst av att resultatet inbegriper resultatandelar från avyttringen av verksamhet inom intressebolaget och dess aktieinnehav i den tyska elbörsen . Det beräknade resultatet samt utdelningen och skattemotsvarigheten från under budgetåren 20102012 redovisas i tabell 3.37 givet ett utdelningskrav på av verksamhetsårets resultat.