prop · GX031d8 · 2009-09-21 00:00:00 — Med anledning av denna höjning har bemyndigat regeringen att ställa ut garantier för dessa lån. Regeringen föreslår att godkänner ett statligt garantiåtagande om högst 1 för NIB:s miljöinvesteringslån. Eventuella infrianden av garantier finansieras av garantireserv. Regeringen bedömer att inga inbetalningar av garantiavgifter kommer att behöva göras till garantireserven , varför något anslag för att finansiera sådana avgifter inte heller behöver föras upp på statsbudgeten. Regeringens förslag: godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Asiatiska (AsDB) samt bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till AsDB som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 343 140 000 särskilda dragningsrätter (SDR). Kapitalhöjningen innebär också att till AsDB inbetalar . Skälen för regeringens förslag: Finanskrisens effekter har bidragit till att skapa ett ökat behov av låneinstitutioner som Asiatiska (AsDB). Bristen på krediter på marknaden har gjort att efterfrågan på lån från AsDB, liksom från andra internationella finansiella institutioner, har ökat. Den ekonomiska utvecklingen i spelar en avgörande roll för möjligheterna att uppnå Millenniemålen, för miljömässigt hållbar utveckling och för en global ekonomisk återhämtning. Den djupa globala ekonomiska nedgången påskyndade den diskussionen som redan pågick om AsDB:s kapitalbas. För att finansiera AsDB:s strategi och effektivt motverka den ekonomiska krisens effekter beslöt medlemsländerna att öka kapitalbasen från cirka 55 miljarder US- dollar till . ägarandel i AsDB uppgår till och består till av garantier. kapitalandel förblir oförändrad efter höjningen. Regeringen anser att det är mycket angeläget att den aktuella kapitalhöjningen kan genomföras för att AsDB ska dels kunna svara på de ökade krav som ställs på banken till följd av finanskrisen, dels bidra till långsiktig utveckling i regionen. finansieras med garantier till och inbetalningar av kapital till . ska därmed öka garantiåtagandet gentemot banken från 111 970 000 särskilda dragningsrätter till 343 140 000 särskilda dragningsrätter samt till AsDB inbetala . I svenska kronor innebär detta att garantiåtagande gentemot banken beräknas öka från cirka 1 till 4 samt att till AsDB beräknas inbetala . Den del av kapitalet som ska inbetalas belastar anslag 1:1 Biståndsverksamhet. I de fall låntagare inte kan betala tillbaka lån täcks förluster av bankens reserver. Det är först om banken drabbas av mycket stora förluster som medlemsländernas garantiåtaganden behöver infrias. AsDB:s status som prioriterad fordringsägare med god kapacitet att hantera kreditförluster och dess mycket försiktiga risktagande vid kreditgivning utgör goda förutsättningar för att garantiåtagandet inte ska behöva tas i anspråk. Det har inte förekommit något infriande av garantikapital i AsDB sedan blev delägare i banken. Garantikapitalet är det belopp som och andra medlemsländer förbinder sig att tillhandahålla vid behov och som inte faktiskt betalas ut till banken. Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att till annan part överlåta ett tidigare lämnat villkorslån till () avseende finansiering av riskkapital i Guarantco. Skälen för regeringens förslag: Regeringen begärde i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1 UO 7 s. 61) bemyndigande att få lämna ett villkorslån om 15 miljoner US- dollar (motsvarande ) till () avseende finansiering av riskkapital i Guarantco. godkände förslaget med tillägget av att bemyndigandet avsåg budgetåren 2007 och 2008. Regeringen bemyndigade Sida att ingå avtal om lånet. Sida har i en skrivelse hemställt att regeringen beslutar att till annan part överföra samtliga de s.k. villkorslån som Sida har utestående. Ett av dessa är Guarantco-lånet. Enligt regeringen finns det skäl att renodla Sidas verksamhet till stöd för näringslivets utveckling till att i första hand omfatta garantigivning. Det bör i första hand vara AB:s uppgift att inom ramen för utvecklingssamarbetet svara för långivning och annan finansiering riktad till privata företag. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att till annan part överlåta det tidigare lämnade villkorslånet till () avseende finansiering av riskkapital i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Den intäkt överlåtelsen generar ska levereras till inkomsttitel. Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott om till det statligt ägda bolaget . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till att mildra den finansiella krisens effekter och att stimulera långsiktig ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna krävs många olika former av insatser. Genom utvecklingssamarbetet kan stöd bl.a. ges till utvecklingen av en livskraftig privat sektor, ökad handel och ökade utländska investeringar. Inom dessa områden är det statligt ägda bolaget () en viktig aktör genom sin tillgång till riskkapital för investeringar i utvecklingsländer och länder i som inte är EU-medlemmar. Regeringens förslag i budgetpropositionen och proposition om vårtilläggsbudget och beslut med anledning av dessa (bet. 2006/07:UU2, rskr. 2006/07:56 resp. bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311) innebär att för perioden 20072009 beviljats ett sammanlagt kapitaltillskott om . Sedan verksamheten inleddes uppgår därmed det sammanlagda kapitaltillskottet till . Regeringen anser att verksamhet är prioriterad. I synnerhet gäller detta direktinvesteringar och insatser med särskild inriktning på företag i och i de fattigaste länderna. I förening med ett ökat antal investeringar i postkonfliktländer innebär detta att verksamhet ligger väl i överensstämmelse med den allmänna inriktningen för svenskt utvecklingssamarbete. Bolagets möjligheter att bedriva en effektiv verksamhet och svara på en ökad efterfrågan på medverkan i investeringar är beroende av en viss förutsägbarhet vad gäller de resurser bolaget långsiktigt kan disponera. Den försämrade konjunkturen har bl.a. fått till följd att möjligheter att avyttra tidigare gjorda 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 investeringar minskat, vilket i sin tur begränsar den del av kapitalbas som är tillgänglig för nyinvesteringar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott till om . föreslår regeringen att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet anvisas 24 . beräknas anslaget till 25 respektive 27 . I enlighet med det förslag om avgiftsbeläggning av högre utbildning för medborgare i länder utanför EES-området samt som regeringen avser presentera, kommer ett stipendieprogram riktat till studenter från svenska samarbetsländer att finansieras inom biståndsramen (se UO 16, avsnitt 4.11.2 om studieavgifter). I beräkningen av anslaget ingår kostnader för stipendieprogrammet. Regeringen föreslår att bemyndiganderamen för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet uppgår till 60 . I samband med att biståndet till avslutas föreslår regeringen att anslaget minskas med . Minskningen avser medel som ej klassificeras som bistånd enligt /DAC. Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Biståndsverksamhet Förändring till följd av: -2 429 160 -1 286 260 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.8 Anslagsutveckling för 1:2 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 933 923 tkr prisnivå. 3Motsvarar 934 425 tkr prisnivå. Sida är enligt förordningen (2007:1371) med instruktion för (Sida) förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete. Anslaget används till Sidas förvaltningskostnader. 2008 genomförde Sida en genomgripande omorganisation. Den nya organisationen är nu etablerad. Myndigheten har bl.a. fått en tydligare ledningsstruktur och ökad fältorientering. Sida står dock inför ett antal viktiga organisatoriska och verksamhetsmässiga utmaningar som regeringen vill att myndigheten ska prioritera. -prioritera att införa ett enhetligt mål- och resultatstyrningssystem samt arbeta vidare med att främja en resultatorienterad kultur vid myndigheten, -snabbt vidta nödvändiga åtgärder för att de brister som uppmärksammas i årliga granskningsrapport avseende 2008 inte ska återupprepas i kommande granskningar, -öka andelen utlandsstationerad personal i förhållande till totalt anställda. föreslår regeringen att anslaget 1:2 anvisas , varav ej är klassificerat som utvecklingsbistånd enligt /DAC:s definition. 2012 beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Tabell 3.10 Anslagsutveckling för 1:3 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 15 200 tkr prisnivå. 3Motsvarar 15 200 tkr prisnivå. () är enligt förordningen (2007:1222) med instruktion för ett nordiskt centrum för forskning och policyrelaterade aktiviteter, biblioteksverksamhet samt publikations- och informationsverksamhet om . Anslaget används till NAI:s förvaltningskostnader. Regeringen har efter genomförd översyn av identifierat förslag på hur NAI:s verksamhet och profil kan stärkas. Målet är bl.a. att institutets forsknings- och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 policyrelaterade verksamhet ska utgöra ett mer relevant underlag i utformandet och genomförandet av nordisk Afrikapolitik. Regeringen har uppmärksammat det påbörjade reformarbetet på institutet och anser att fortsatt bör prioritera ökad kvalitet och bredd vad gäller forskningen om och samarbetet mellan nordiska och afrikanska forskare. Verksamheten ska också inkludera informationsarbete om Afrikaforskning och aktuella afrikanska förhållanden. Utbyte och partnerskap med afrikanska forskare bör fortsatt prioriteras. Biblioteksverksamheten är en viktig del av institutets verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget 1:3 beräknas anslaget till 15 327 000 respektive . Utöver anslaget 1:3 erhåller ett verksamhetsbidrag från biståndsbudget på . Från övriga nordiska länder erhålls . Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.12 Anslagsutveckling för 1:4 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 47 617 tkr prisnivå. 3Motsvarar 47 617 tkr prisnivå. (FBA) är enligt förordningen (2007:1218) med instruktion för central myndighet för att stärka den svenska och internationella förmågan inom området konflikt- och krishantering med särskild inriktning på fredsinsatser. Anslaget används till FBA:s förvaltningskostnader. Vidare föreslås anslaget öka med för att finansiera personal i fält. föreslår regeringen att anslaget 1:4 beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt FBA:s verksamhet har fortsatt utvecklats , främst på grund av det nya uppdraget, personalförsörjningsfunktionen, som delvis överfördes från Sida. Det sker även en breddning inom utbildning, civil-militära övningar, Challenges-samarbetet, forskning, konfliktförebyggande och SSR. De utmaningar FBA ställs inför härrör i flera fall från den mycket påtagliga expansionen av arbetet relaterat till personalförsörjningen. Behovet av en fullgod administration för detta anses därför fortsatt vara prioriterad. Fortsatt effektivisering i rådande struktur planeras för att, på bästa möjliga sätt, kunna möta efterfrågan och hantera uppdrag. Regeringen bedömer att FBA:s uppbyggnad och inriktning är väl anpassad till den aktuella internationella utvecklingen på området, och att FBA utgör en viktig resurs. För att FBA ska kunna hantera den utökade verksamheten såväl kvalitativt som kvantitativt, samt ha en administration som är anpassad till de uppdrag myndigheten åläggs, föreslår regeringen att anslaget 1:4 ökas med för att förstärka 3.7.51:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Tabell 3.14 Anslagsutveckling för1:5 : Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad beslutat. Under anslaget anvisas medel för internationella utvecklingssamarbete. Medlen används i överensstämmelse med /DAC:s definition av bistånd och inom ramen för målen för svensk biståndspolitik. internationella utvecklingssamarbete utgör en egen verksamhetsgren. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 avsnittet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. har beslutat att föra bort det anslagssparande som översteg av anslaget som en indragning av anslagsbelopp. Styrelsen anser att internationella utvecklingssamarbete utgör en viktig del av internationella utvecklingssamarbete. Målet är att inom ramen för svensk biståndspolitik stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision, stärka parlamentens kontrollmakt och bidra till uppbyggnaden av god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Huvudinriktningen bör vara långsiktigt institutionellt samarbete. Utvecklingssamarbetet initieras, planeras och genomförs i direkt samverkan med samarbetslandets nationella revisionsmyndighet. har bedrivit sju samarbetsprojekt. Bland samarbetsländerna kan nämnas Bosnien och Genom samverkan med den regionala organisationen ges stöd åt 23 nationella revisionsorgan bland annat i södra . motsvarade verksamhetsvolymen av anvisat anslag. Styrelsen bedömer att verksamheten fortsatt bör bedrivas på en nominellt oförändrad nivå. Styrelsen bedömer således att en anslagstilldelning om och är en lämplig nivå för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. De samarbetsavtal om internationellt utvecklingssamarbete som ingår förutsätter fleråriga åtaganden. bedömer således att behöver göra åtaganden inom ramen för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete som medför behov av anslagsmedel efter . Styrelsen beräknar att kommer att ingå fleråriga avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 2011-2013. Tabell 3.15 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 1 Föreslaget bemyndigande omfattar de kostnader i fält som är förknippade med enskilda åtaganden 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande. (riksdagsstyrelsen) ska yttra sig över budgetunderlag. Riksdagsstyrelsen yttrade sig . Yttrandet saknar invändningar mot förslagets innehåll. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Förändringar till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. föreslår att anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete för ska anvisas med . Även bör anslaget beräknas till . förslår att bemyndigar att för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20112013. Tabell 3.17 Anslagsutveckling för 1:6 internationellt utvecklingssamarbete 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 008 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 008 tkr prisnivå. internationellt utvecklingssamarbete (SADEV) har enligt förordningen (2007:1300) med instruktion för internationellt utvecklingssamarbete till uppgift att självständigt eller i samarbete med andra aktörer genomföra utvärderingar av det svenska internationella utvecklingssamarbetet samt reformsamarbetet i . Inom ramen för detta ska myndigheten också främja utvecklingen av utvärderingskapacitet i samarbetsländerna. Anslaget används till SADEV:s förvaltningskostnader. har SADEV bl.a. fortsatt arbetet med att utveckla arbetsformer och redovisat en plan för pågående och planerade utvärderingar (UF2009/32481/USTYR). Det är enligt regeringens mening angeläget att detta arbete fortgår i syfte att säkerställa relevanta utvärderingar som kan bidra till att förbättra utvecklingssamarbetets effekter och effektivitet. Regeringen föreslår att anslaget 1:6 internationellt utvecklingssamarbete anvisas . beräknas anslaget till respektive . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 internationellt utvecklingssamarbete Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Reformsamarbete i består av ett anslag och omfattar samarbete genom Sida, , , samt . Verksamheten finansieras från biståndsramen. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Reformsamarbete i 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition Målet för Reformsamarbete i är: stärkt demokrati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till Europeiska unionen och dess värdegrunder. Regeringen lämnade en skrivelse till om biståndets resultat (skr. 2008/09:189). I skrivelsen redogörs för resultat från internationella utvecklingssamarbete och reformsamarbetet i (avsnitt 3.4). därför ingen särskild resultatredovisning i denna proposition. 4.5.1Den globala ekonomiska nedgången och dess effekter på reformsamarbetet Efter en kraftig nedgång i den globala efterfrågan har ekonomierna i drabbats av en djup recession. Det finns en risk för ytterligare negativ påverkan från de nationella finansiella systemen på realekonomierna i länderna i regionen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Inflationen faller kraftigt mot bakgrund av den snabba nedgången i konsumtion, investeringar och export. Inflödet av remitteringar, som är av stor betydelse för flera av länderna, minskar. Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling () gjorde bedömningen att BNP-nedgången i bankens verksamhetsområde, som omfattar både , i genomsnitt kan beräknas till . Nedgången kan förväntas pågå åtminstone till början av 2010 och följas av en gradvis återhämtning. Möjligheterna till exportledd återhämtning begränsas av den låga globala efterfrågan. Inflödet av investeringsmedel kommer att vara begränsat. Bland samarbetsländerna i har , och drabbats hårdast av den ekonomiska nedgången, bland annat till följd av sjunkande efterfrågan och lägre världsmarknadspriser på viktiga exportvaror samt att antalet som utvandrat för att arbeta har minskat och återvandringen har ökat vilket har lett till lägre nivåer av remitteringar. I dessa länder sammanfaller de ekonomiska problemen med politisk oro och instabilitet i varierande utsträckning. ekonomiska läge har påverkats negativt av den vikande ryska marknaden. Den negativa inverkan på länderna på och har varit mer begränsad, vilket kan förklaras med att dessa är mindre integrerade med ekonomierna i väst. Även om den ekonomiska krisen således har drabbat hårt är de direkta effekterna på biståndsverksamheten ännu förhållandevis små. En rimlig förklaring är att detta beror på att vårt bilaterala bistånd är tydligt inriktat på institutionsstöd och reformverksamhet inom förvaltningen, medan finansieringen är mer begränsad vad gäller bank- och finanssektorn liksom till det privata näringslivet. Fokus ligger på att stödja reformer inom förvaltningen, vilka är betydelsefulla för samarbetsländernas EU- närmande. Samarbete inom sektorn demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter ingår i samtliga aktuella strategier, kompletterat med ytterligare någon eller några sektorer, till exempel naturresurser och miljö eller jordbruk. I några av länderna görs dock bedömningen att budgetåtstramningen i den centrala förvaltningen kan komma att påverka också reformarbetet framöver. Makroekonomiskt stöd för att hålla uppe efterfrågan kommer att vara mycket betydelsefullt. Internationella valutafondens krisprogram har och varit centrala för att bidra till att stabilisera det ekonomiska läget i . Dessa har bland annat avsett , , , och . I övrigt har antalet nya initiativ varit begränsade. Åtgärder för att stärka den finansiella sektorn har också stått i fokus, exempelvis genom återkapitalisering av banker. Både inom Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) och instrumentet för förmedlemskapsstöd (IPA) ökar kommande år möjligheterna att finansiera investeringar, en utveckling som påbörjades innan den finansiella krisen bröt ut. Inom ramarna för IPA har Europeiska kommissionen öronmärkt för åtgärder mot den ekonomiska krisen. Denna skulle inriktas på privatsektorstöd via Europeiska investeringsbanken (EIB) och med flera samt till banksektorn. IPA- förordningen tillåter användning av budgetstöd i exceptionella fall. Beslut om sådant stöd blir aktuellt för ett eller flera länder . Världsbanksgruppen, EIB och presenterade ett gemensamt initiativ, där institutionerna separat, men samordnat, utlovar finansiering av insatser om totalt under 20092010. EIB ställer till förfogande olika slags stöd till små- och medelstora företag, omfattande , medan bidrar med till bland annat banker och små och medelstora företag.