prop · GX0317 · 2009-10-08 00:00:00 — Detta motsvarar även vad som ligger till grund för den s.k. korrigeringsregeln i 14 kap. 19 § inkomstskattelagen (1999:1229, IL). I promemoria nämns det faktum att den i ansökan föreslagna metoden inte leder fram till ett armlängdsmässigt pris såsom ett exempel på en situation då det inte är lämpligt att lämna ett prissättningsbesked och ansökan därför kan avvisas. att frågan om den föreslagna metoden bedöms kunna ge ett armlängds- mässigt pris i det aktuella fallet är en viktig och grundläggande förut- sättning för ett prissättningsbesked och därför bör framgå tydligt av Denna förutsättning kan enligt regeringens mening i den föreslagna lagen uttryckas som att den prissättningsmetod som föreslås ska kunna leda till ett pris som motsvarar vad sinsemellan oberoende parter skulle Med uttrycket ett pris som motsvarar vad sinsemellan oberoende parter skulle ha tillämpat avses således att prissättnings- metoden ska ge ett resultat som står i överensstämmelse med armlängds- Bedömningen av om en prissättningsmetod kommer att ge ett resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen omfattar flera olika delar. Givetvis måste prissättningsmetoden i sig vara en metod som bedöms kunna ge ett tillförlitligt och armlängdsmässigt pris för en sådan transak- tion som är aktuell i ansökan. Det är dock inte tillräckligt att metoden bedöms kunna ge ett armlängdsmässigt pris i teorin utan en bedömning måste göras av om så är fallet i praktiken, dvs. om metoden är lämplig för den aktuella situationen, om tillräcklig information finns för att tillämpa den, om de antaganden som ligger till grund för den är till- räckligt tillförlitliga och välgrundade och om den bedöms kunna ge ett armlängdsmässigt pris som beskedet är avsett att Det senare är viktigt mot bakgrund av att prissättningsbeskedet kommer att ligga till grund för taxering under flera beskattningsår och är Prop. 2009/10:17 exempelvis beroende av hur stor osäkerheten är om framtiden, metodens utformning och flexibilitet samt de avgörande antaganden som föreslagits i ansökan eller i samband med förhandlingarna om ömsesidig överenskommelse. I en situation där stor osäkerhet råder om framtiden, såsom under en finansiell kris, kan exempelvis större krav komma att ställas på de antaganden som gäller för prissättningsbeskedets giltighet. Enligt Regeringsrättens praxis kan riktlinjer för prissättning, även om de inte är bindande för , tjäna till ledning vid tillämpning av den s.k. korrigeringsregeln i 14 kap. 19 § IL, se t.ex. RÅ 1991 ref. 107. På motsvarande sätt bör ledning kunna hämtas i riktlinjer för prissättning vid bedömningen av om den i en ansökan om prissättningsbesked valda prissättningsmetoden ger ett armlängdsmässigt pris i det aktuella fallet. Förfarandet med prissättningsbesked ska inte användas för att rent generellt få kännedom om ståndpunkt i en prissättnings- fråga. Detta följer av vad som sagts ovan eftersom en bedömning av om ett pris som motsvarar vad sinsemellan oberoende parter skulle ha tillämpat kan uppnås i den aktuella situationen inte kan göras om de i ansökan om prissättningsbesked angivna transaktionerna är av rent teoretisk karaktär utan koppling till en faktisk situation. En bestämmelse av nu angiven innebörd har tagits in i 12 § 5 förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Regeringens förslag: Ett prissättningsbesked ska bara få lämnas om en ömsesidig överenskommelse om prissättning av internationella transaktioner har ingåtts med en stat som anges i ansökan om prissättningsbesked och som har ingått skatteavtal med. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: delar uppfattningen att bilaterala prissättningsbesked är att föredra. Näringslivets skattedelegation, till vars yttrande och anslutit sig, menar att systemet med prissättningsbesked bör utvärderas av . värdering bör inkludera en analys av förutsättningarna för att även införa möjligheter att lämna unilaterala prissättningsbesked. Skälen för regeringens förslag: Internationellt sett förekommer såväl unilaterala som bi- och multilaterala prissättningsbesked. sammanhang uppkommer frågan hur det svenska systemet bör utformas, vilka former av prissättningsbesked som ska kunna komma i fråga. Ett syfte med att införa ett system med prissättningsbesked är att skapa en möjlighet till förutsebarhet i prissättningsfrågor. En viktig del av denna process är att förhindra att internationell ekonomisk dubbel- Med utgångspunkt häri kan konstateras att i sina riktlinjer har pekat på att ett unilateralt prissättningsbesked kan medföra betydande problem eftersom andra berörda skatte- förvaltningar kanske inte instämmer i de slutsatser som kommit till uttryck i ett sådant besked samt att ett unilateralt prissättningsbesked inte Prop. 2009/10:17 garanterar att andra berörda stater genomför korresponderande juste- Även i EU:s rapport uttalas att bilaterala prissättningsbesked är att föredra framför unilaterala (se avsnitt 4.3.2). Regeringen delar uppfatt- ningen att bilaterala prissättningsbesked är att föredra framför unilaterala. Enligt regeringens mening är det bara genom bilaterala prissättnings- besked som internationell ekonomisk dubbelbeskattning med någon säkerhet kan undvikas. Unilaterala prissättningsbesked kan riskera att ge upphov till internationell ekonomisk dubbelbeskattning, eftersom endast den ena staten har bedömt transaktionerna och den andra staten i många fall kan ha en annan uppfattning om vad som utgör ett armlängdsmässigt pris. Enligt regeringens mening bör mot denna bak- grund bara bilaterala prissättningsbesked kunna lämnas. Regeringen ser inte någon anledning att, såsom Näringslivets skattedelegation anför, efter viss närmare angiven tid särskilt analysera förutsättningarna för att införa unilaterala prissättningsbesked. Om en ansökan avser flera stater och de behöriga myndigheterna anser att ett multilateralt prissättningsbesked skulle vara möjligt och lämpligt bör givetvis även ett sådant prissättningsbesked kunna lämnas. Multi- laterala överenskommelser med stöd av skatteavtalen är dock relativt ovanliga. Hur en sådan överenskommelse närmare ska se ut får diskuteras i det aktuella fallet. Prissättningsbesked får mot denna bakgrund bara lämnas om de i ansökan angivna staterna är ense om hur prissättningsfrågan enligt tillämpligt skatteavtal ska bedömas och detta ställningstagande dokumen- teras genom en ömsesidig överenskommelse. Enligt regeringens uppfatt- ning bör det således krävas att har ingått ett skatteavtal som innehåller bestämmelser om ömsesidig överenskommelse med den eller de stater eller jurisdiktioner som berörs av den angivna transaktionen. Förhandlingar kan givetvis bara inledas med sådana avtalsstater som näringsidkaren anger i sin ansökan. I fall då den andra staten som berörs av ansökan inte kan ingå en ömsesidig överenskommelse kan prissättningsbesked således inte läm- nas. Fråga kan t.ex. vara om att den andra staten uppställer komplexitets- krav som inte är uppfyllda eller att den andra staten överhuvudtaget inte kan lämna prissättningsbesked. Om en ansökan avser flera stater och en av de angivna staterna inte kan ingå en ömsesidig överenskommelse, har den skattskyldige möjlighet att begränsa ansökan till att bara avse de stater som kan ingå en ömsesidig överenskommelse. En bestämmelse av nu angiven innebörd har tagits in i 13 § 1 förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. 5.9.7Näringsidkaren ska godta den ömsesidiga överenskommelsen Regeringens förslag: Ett prissättningsbesked ska bara få lämnas om den ömsesidiga överenskommelsen överensstämmer med ansökan om prissättningsbesked eller har godtagits av näringsidkaren. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Prop. 2009/10:17 förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: Enligt riktlinjer och flertalet av de utländska systemen med prissättningsbesked som nämns i avsnitt 4.5 kan näringsidkaren när som helst innan ett prissättningsbesked har lämnats dra sig ur förfarandet. Regeringen anser att en motsvarande ordning bör gälla även här i landet. Ett prissättningsbesked bör således bara lämnas i de fall näringsidkaren och är överens om innehållet i den överenskommelse som tagits fram mellan och berörda utländska skatteförvaltningar. Det nu sagda innebär bl.a. att innan en ömsesidig överenskommelse ingås måste stämma av innehållet i överenskommelsen med näringsidkaren och inhämta dennes godkännande såvida inte överenskommelsen helt överensstämmer med ansökan om prissättningsbesked. I förslaget uppställs inga formella krav på hur ett godkännande ska dokumenteras utan detta får bedömas utifrån förhållandena i det enskilda fallet. I de fall där har överlämnat till regeringen att ingå den ömsesidiga överenskommelsen gäller vad som sagts om i stället regeringen. En bestämmelse av nu angiven innebörd har tagits in i 13 § 2 förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. 5.10Innehållet i ett prissättningsbesked Regeringens förslag: I ett prissättningsbesked ska anges hur den fram- tida prissättningen av vissa internationella transaktioner ska ske samt de antaganden, villkor och övriga förutsättningar som ska gälla för beskedets tillämplighet och giltighet. Prissättningsbeskedet ska stämma överens med den ömsesidiga överenskommelsen. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Promemorians förslag innehåller dock inte något uttryckligt stadgande om att prissättningsbeskedet ska stå i överensstämmelse med den ömsesidiga överenskommelsen. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: Ett prissättningsbesked ska innehålla alla de uppgifter som krävs för att tillämpa beskedet och för att kontrollera att det efterlevs på ett korrekt sätt. Eftersom ett prissättnings- besked förutsätter och bygger på en ömsesidig överenskommelse med en annan stat är det viktigt att innehållet i prissättningsbeskedet speglar innehållet i den ömsesidiga överenskommelsen. Uppgifter som bör ingå i prissättningsbeskedet är inledningsvis uppgifter om parterna. Detta kan exempelvis avse deras namn, identifikationsnummer, adresser och de stater där parterna hör hemma. Omfattas ett företag i en stat och dess fasta driftställe i en annan stat ska dessa uppgifter anges för både företaget och dess fasta driftställe. I prissättningsbeskedet måste det också anges från vilken tidpunkt det ska börja tillämpas och den period under vilken det ska vara tillämpligt. I ett prissättningsbesked måste det även finnas uppgift om den prissättnings- metod som ska tillämpas på de transaktioner som omfattas av beskedet. För att ett prissättningsbesked ska vara tillämpligt måste givetvis dessa förutsättningar finnas under hela giltighetsperioden. Om exempelvis omstruktureringar sker i företagsgruppen så att parterna inte längre motsvarar det som anges i beskedet eller transaktionerna inte längre sker på angivet sätt är det naturligt att detta påverkar tillämpligheten av beskedet. Ett prissättningsbesked ska i princip avse framtida transaktioner. I sakens natur ligger att de omständigheter och förutsättningar som ett prissättningsbesked bygger på sannolikt kommer att ändras . Det är därför nödvändigt att det i beskedet tas in sådana antaganden som inte får förändras i nämnvärd utsträckning för att beskedet fortfarande ska vara giltigt, s.k. avgörande antaganden. Fråga kan vara om en fundamental förändring av marknaden som har sin grund i ny teknik, myndigheters regleringar eller en omfattande förlust av konsumenternas förtroende. Antagandena kan avse såväl aspekter som ligger inom näringsidkarens kontroll som aspekter som ligger utanför näringsidkarens kontroll. Varje uppsättning av antaganden måste anpassas till de individuella omständigheterna hos näringsidkaren, den specifika kommersiella situa- tionen, metoden samt typen av transaktioner som omfattas av aktuellt prissättningsbesked. Vidare bör antagandena inte vara alltför snäva utan tillåta en så pass hög grad av variation av underliggande fakta som kan accepteras. I riktlinjer lämnas följande exempel på vad antagandena kan omfatta: -de företag som kommer att vara verksamma i respektive jurisdiktion och den form som deras verksamhet kommer att ha, -relevant nationell skattelagstiftning och bestämmelser i skatteavtal, -tullar, avgifter, importrestriktioner och myndigheters regleringar, -ekonomiska förutsättningar, marknadsandelar, marknadsförutsätt- ningar, försäljningspris till slutkund och försäljningsvolym, -de risker som företagen som är involverade i transaktionerna är utsatta för, -valutakurser, räntenivåer, kreditvärdighet och kapitalstrukturer, samt -hantering eller redovisning och klassificering av kostnader och I och med att ett prissättningsbesked i princip rör framtida transak- tioner bör vidare en viss flexibilitet tillåtas genom att det i prissättnings- beskedet anges parametrar för en acceptabel avvikelse från vissa antaganden. Här kan det också vara ändamålsenligt att pris- sättningsmetoden utformas så att den klarar av ett visst mått av förväntade fluktuationer, eventuellt genom att justera priserna för att beakta förändringarna, t.ex. valutakursrörelser. Bara i de fall avvikelsen från antagandet går utöver de i prissättningsbeskedet angivna para- metrarna bör åtgärder övervägas. Parametrar av nu angivet slag måste dock bestämmas individuellt för varje prissättningsbesked för sig och utgöra en del av den bakomliggande ömsesidiga överenskommelsen. Ett prissättningsbesked kan även förenas med andra former av villkor Prop. 2009/10:17 för dess tillämplighet och giltighet, såsom exempelvis att viss information ska lämnas under beskedets giltighetstid. De uppgifter som behövs för att tillämpa ett prissättningsbesked kommer att variera bl.a. beroende på den aktuella prissättningsfrågans art och komplexitet. Att exakt ange vad ett prissättningsbesked ska innehålla är således inte möjligt. Regeringen föreslår därför att det av lagen ska framgå att i prissättningsbeskedet ska ange hur den framtida prissättningen av vissa internationella transaktioner ska ske samt de antaganden och villkor och övriga förutsättningar som ska gälla för beskedets tillämplighet och giltighet. Det prissättningsbesked som lämnar ska stå i överens- stämmelse med den av näringsidkaren godkända ömsesidiga överens- kommelsen. Detta får anses naturligt eftersom prissättningsbeskedet är den svenska bekräftelsen av den bilaterala överenskommelsen. Bestäm- melser av nu angivet innehåll har tagits in i 14 § i förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. 5.11.1Starttidpunkt, retroaktiv tillämpning och giltighetsperiod Regeringens förslag: Giltighetstiden för ett prissättningsbesked ska bestämmas till mellan tre och fem beskattningsår om det inte finns särskilda skäl att bestämma giltighetstiden till längre eller . Regeringens bedömning: Ingen särskild reglering krävs när det gäller starttidpunkt och retroaktiv tillämpning. Promemorians förslag och bedömning: Innehåller en möjlighet till retroaktiv tillämpning. Överensstämmer i övrigt med regeringens förslag. Remissinstanserna: anför att det måste starkt ifrågasättas även om förstår skälen att ett prissättningsbesked ska få en retroaktiv verkan, måhända långt utöver vad en skattskyldig har anledning att anta. Ordningen med pris- sättningsbesked måste vara att det avser de år som sökanden begär, inte några andra vare sig retroaktivt eller . Näringslivets skattedelegation, till vars yttrande och anslutit sig, anför följande. föreslår som huvudregel att ett prissättningsbesked inte ska gälla . Om särskilda skäl föreligger ska ett besked dock kunna gälla . Vid tillämpning av andra skatte- bestämmelser som medger undantag till den skattskyldiges fördel vid särskilda skäl har praxis inte sällan visat sig bli restriktiv. De motiv som presenterar ger dock intryck av att tillämpningen av här föreslaget undantag inte ska bli restriktiv, utan att en praktisk syn ska råda. Näringslivets skattedelegation förutsätter att dessa motivuttalanden får genomslag vid tillämpningen av bestämmelsen och har mot bakgrund av detta inget att erinra mot den förslagna lydelsen. Skälen för regeringens förslag och bedömning Regeringen föreslår att ett prissättningsbesked bara ska kunna lämnas efter det att en ömsesidig överenskommelse i frågan har ingåtts med berörd utländsk avtalsstat, se föreslagna 13 § 1. Av den statistik rörande bi- och multilaterala prissättningsbesked i andra länder som har tagit del av vid arbetet med promemorian framgår att hand- läggningstiden för sådana ärenden normalt uppgår till minst femton månader men att den i vissa fall kan överstiga . prissättningsbesked är avsett att i förväg fastställa skattemässigt godtagbar prissättning kommer således i vissa fall den eller de transaktioner som en ansökan om prissättningsbesked avser att vara avslutade innan beskedet har lämnats. Då det är angeläget att pris- sättningsbesked ska kunna lämnas också i dessa fall bör ett pris- sättningsbesked kunna vara tillämpligt på transaktioner som har ägt rum efter ansökan om prissättningsbesked men före det att en ömsesidig överenskommelse har ingåtts respektive prissättningsbeskedet har Vad som anges i 1 § om att ett prissättningsbesked ska avse framtida prissättning utgör enligt regeringens mening inte något hinder mot detta eftersom det får förstås utifrån tidpunkten för ansökan. Några gemensamma internationella riktlinjer rörande den tidpunkt från vilken ett prissättningsbesked ska vara tillämpligt finns inte och starttidpunkten varierar staterna emellan. exempelvis ett prissättningsbesked tillämpligt på transaktioner som genomförs efter det att beskedet har lämnats medan ett prissätt- ningsbesked i är tillämpligt fr.o.m. det år ansökan gavs in. Det är viktigt att ett svenskt system med prissättningsbesked är flexibelt och att det är möjligt att anpassa den tidpunkt från vilket ett besked ska börja gälla med utgångspunkt i vad som har avtalats i den ömsesidiga överenskommelsen med berörd utländsk avtalsstat. En ytterligare fråga är om ett prissättningsbesked bör kunna ges retroaktiv tillämpning, dvs. kunna tillämpas på inkomstår och transaktioner som avser tid före det att ansökan gavs in. kommissionens rapport anges att retroaktiv tillämpning kan övervägas om det kan leda till att man löser en konflikt eller undanröjer risken för Det framhålls dock att en sådan tillämpning bara bör utgöra ett sekundärt resultat av prissättningsbeskedet och att det bara bör bli aktuellt om det är lämpligt i det enskilda fallet. uppfattning bör ett prissättningsbesked avse vad som ur näringsidkarens perspektiv vid ansökan utgör framtida prissättning. lagstiftningen om prissättningsbesked bör därmed inte användas för att hantera vid ansökan redan uppkommen dubbelbeskattning . Detta innebär dock inte att det föreligger något hinder mot att , i egenskap av behörig myndighet enligt skatteavtalet, parallellt eller som en följd av diskussionerna om prissättningsbesked även ingår en ömsesidig överenskommelse enligt artikel 25 avseende Naturligtvis blir detta aktuellt bara om den skattskyldige Prop. 2009/10:17 begär att en sådan överenskommelse ska ingås och de behöriga myndigheterna finner det lämpligt. Någon särskild reglering om detta är inte nödvändig, eftersom är behörig myndighet för dessa ärenden. Möjligheten att ändra taxeringen till följd av en sådan överenskommelse finns i 7 kap. 4 § taxeringslagen (1990:324). Mot denna bakgrund bör någon särskild reglering rörande starttid- punkt, annat än det allmänna stadgandet i 1 § att lagen avser framtida prissättning av internationella transaktioner, inte tas in i den föreslagna lagen utan dessa frågor får regleras i varje enskilt prissättningsbesked. Såsom framhållit finns det två motstående intressen som måste beaktas då giltighetsperioden för ett prissättningsbesked fastställs (se avsnitt 4.2.4). Å ena sidan är det angeläget med en tillräckligt lång giltighetsperiod så att en rimlig grad av säkerhet angående den skattemässiga bedömningen kan uppnås. Å andra sidan medför alltför långa giltighetsperioder att förutsägelser om framtida händelser blir mindre exakta och kan medföra att tvivel uppstår om prissättnings- beskedets tillförlitlighet. Vilken den optimala giltighetsperioden är beror enligt på ett antal faktorer, bl.a. industrin, de berörda transaktionerna och det ekono- miska klimatet. De erfarenheter som stater som har ett system med prissättningsbesked gjort pekar enligt på att ett prissättnings- besked i genomsnitt kan ha en giltighetstid . Mot bakgrund av det ovan anförda anser regeringen att det är lämpligt att ett prissättningsbesked i normalfallet har en giltighetstid om tre till fem beskattningsår. Under vissa förhållanden kan det i det enskilda fallet bli aktuellt att utsträcka giltighetsperioden till mer än fem beskattningsår. Om t.ex. ansökan kommer in år 1 och handläggningen av ärendet drar ut så att prissättningsbeskedet lämnas först år 4 kan det finnas skäl att bestämma giltighetsperioden till att omfatta exempelvis åren 1 8, dvs. att beskedet omfattar tiden från det att ansökan gavs in samt ytterligare fem beskattningsår räknat från och med det år då beskedet lämnades. I lagtexten bör det därför ges utrymme att bestämma giltighetstiden till mer än fem beskattningsår om det föreligger särskilda skäl. En giltighetsperiod som överstiger tio beskattningsår bör dock inte bli aktuell. I en sådan situation får näringsidkaren i stället ansöka om förnyelse av prissättningsbeskedet. Även om ett prissättningsbesked normalt bör avse flera beskattningsår så kan det förekomma situationer där en engångstransaktion eller transaktioner som genomförs är av sådan vikt och komplexitet att det är motiverat med ett prissättningsbesked. bör därför ha möjlighet att bestämma giltighetstiden till mindre än tre beskattningsår om det föreligger särskilda skäl. Eftersom ett prissättningsbesked bygger på att det finns en bakom- liggande ömsesidig överenskommelse mellan de av transaktionen berörda behöriga myndigheterna får dessa, med utgångspunkt i ansökan, komma överens om vad som är en lämplig giltighetsperiod i det enskilda Prop. 2009/10:17 fallet. En bestämmelse av nu angiven innebörd har tagits in i 15 § i förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Regeringens bedömning: Det bör vara möjligt för en näringsidkare att ansöka om en förnyelse av prissätt- ningsbeskedet. Någon särskild reglering av förutsättningarna för en sådan förnyelse behövs inte. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- dömning. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Det föreslagna systemet med prissättningsbesked är ett ansökningsförfarande. Redan av detta följer att näringsidkaren kan ansöka om ett nytt prissättningsbesked närhelst denne önskar. Om de förhållanden som ligger till grund för ett prissättnings- besked kvarstår oförändrade bör det vara möjligt för näringsidkaren att under beskedets giltighetstid ansöka om en förnyelse av prissättnings- beskedet utan ändring och att denna ansökan hanteras i enlighet med ett förenklat förfarande. Sådana förenklade förfaranden finns också i flertalet av de stater som har ett system med prissättningsbesked. Det är angeläget att kan delta i ett sådant förenklat förfarande. I detta sammanhang bör det framhållas att en förnyelse av ett prissättnings- besked även om den sker enligt ett förenklat förfarande förutsätter att en ömsesidig överenskommelse har ingåtts med berörd avtalsstat och att ett nytt prissättningsbesked lämnas. Att det är möjligt att förnya ett prissättningsbesked följer redan av förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner.