prop · GX031d22 · 2009-09-21 00:00:00 — Insatserna avseende andra generationens biodrivmedel, i första hand etanol från skogsråvara och förgasning av biomassa, har fortsatt . resultat från teknikutvecklingsstöd leder nu till en ny fabrik i som ska producera biodiesel av tallolja. byggs ett raffinaderi i om för att kunna ta emot det nya förnybara bränslet. Inom ett EU- projekt som samfinansieras av uppförs en utvecklingsanläggning i för produktion av DME från förgasning av svartlut. I samverkan med fordonsindustrin demonstreras lastbilar med DME som drivmedel. Verksamhet för att förstärka resursbasen för uthållig bioenergiproduktion har samlats inom ett program för uthållig tillförsel och förädling av biobränslen. Ett annat prioriterat område är insatser för ökat elutbyte från klimatneutrala bränslen. Här ingår utveckling av nya material, ny för- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 bränningsteknik och effektivare turbomaskiner. En bioenergikombinatanläggning med el-, värme- och pelletsproduktion invigdes i . Anläggningen är ett resultat av mångårig utveckling med stöd av . Det NIR-system (Near Infra Red) för att förbättra och effektivisera mätning på biobränslen som demonstrerades i Värmeforsks fukthaltmätningsprogram håller på att kommersialiseras. Inom Värmeforsks program Miljöriktig användning av askor finns resultat som indikerar att askgödsling av skog på dikad torvmark inte leder till ökad avgång av växthusgaser som befarats, utan till minskad avgång på grund av minskade emissioner av lustgas. Om detta visar sig gälla generellt är askgödsling av torvmark en ur klimatsynpunkt bra åtgärd eftersom trädtillväxten också ökar. I området ingår insatser för ökad energieffektivisering i industrins processer, i första hand inom massa- och pappersindustrin samt järn och stålindustrin. har med stöd från utvecklat ett diagnostiskt system för energieffektivisering av stålindustrins valsverksugnar. invigdes Holmens nya massalinje för tillverkning av termomekanisk pappersmassa (TMP) i som fått stöd av . Med den nya, världsunika lågkoncentrationsraffinören kommer den nya massalinjen att minska brukets energianvändningen med . Verksamheten syftar till utveckling av ett robust och mer effektivt kraftsystem med hög tillgänglighet, god elkvalitet och hög leveranssäkerhet. Mångårig forskning på korrosionsmekanismer inom materialforskningsprogrammen om högtemperaturkorrosion (HTC) samt materialteknik och termiska processer (KME) har resulterat i att kraftvärmebranschen nu ser goda möjligheter att använda högre ångdata vid eldning av förnybara bränslen. Högre ångdata ger effektivare anläggningar och ökad elverkningsgrad. Studier av vindkraftverk i och i anslutning till skog har visat att elproduktionen från dessa verk är likvärdig med produktionen från verk i öppna landskap. Studier av ljudspridning kring havsbaserade vindkraftverk har gett bättre metoder att beräkna ljudnivån på olika avstånd från vindkraftverken. Med stöd från har Försvarsmakten tagit fram modeller för hur vindkraftverk stör signalspaning. Resultatet gör att Försvarsmakten kan godkänna betydligt fler havsbaserade vindkraftsverk . Forskare från , KTH och IVF har tillverkat en grätzelsolcellsmodul som är . Modulen är ett viktigt steg mot kommersialisering av forskningsresultaten. har börjat tillverka vågkraftaggregat i och uppfört en pilotanläggning för vågkraft utanför . Den ekonomiska och tekniska potentialen för det vågkraftkoncept som utvecklats vid är nu kartlagt för och beräknas där till . Östkusten är kartlagd och beräknas ha en potential på . har en strömkraftgenerator testats i laboratoriemiljö och en kartläggning av den teoretiska potentialen för strömmar i åar, älvar och kust undersöks. Ett företag som ska kommersialisera denna teknik för marin strömkraft som utvecklats vid har ansökt om patent. Samverkan med kring utveckling av nya halvledarmaterial, främst kiselkarbid, har fortsatt. Stöd till ett utvecklingsbolag och Mittuniversitet har resulterat i utveckling av nyckelkomponenter till energieffektiva nätaggregat för konsumentprodukter. Vid KTH har en ny process för kiselkarbid utvecklats, vilken ger lägre effektförluster jämfört med de kiseltransistorer som används . TranSiC som tidigare fått villkorslån har gjort ytterligare framsteg inom kiselkarbidbaserad kraftelektronik. Projektet vid har resulterat i nya komponenter. Elkrafttekniskt (EKC2) har bidragit till utvecklingen av motorstyrning inom det industridrivna projektet tåget. Ett tåg som utvecklats inom projektet satte svenskt hastighetsrekord. I området ingår bl.a. beteenderelaterad energiforskning, analys av energi- och klimatpolitiska styrmedel och deras konsekvenser samt analys av energimarknadernas funktion. Den tvärvetenskapliga forskarskolan Program Energisystem har bedrivits under och sammanlagt antagit 72 doktorander. Av dessa har 38 examinerats. Inom programmet Allmänna energisystemstudier (AES) genomförs studier i syfte att förklara hur energisystemet fungerar och hur det påverkar och påverkas av människor, teknik, ekonomi och miljö. tillsattes den första AESprofessuren. Exempel på projekt inom AES som har kommit med viktiga resultat är Implementering av energieffektiviseringsåtgärder i befintlig bebyggelse. Inom projektet har exempelvis småhusägarnas uppfattning om olika energieffektiviseringsåtgärder studerats. , män och energi en jämförande studie inom EU har bl.a. visat att män är kraftigt överrepresenterade i energibolagens styrelser samt att ensamstående mäns energianvändning är högre än ensamstående kvinnors. Ett projekt inom Market designprogrammet har ökat förståelsen för samverkan mellan utsläppsrättshandelssystemet och den nordiska elmarknaden och visat att kostnaderna för utsläppsrätter i princip överförs i sin helhet på elpriset. Ett annat projekt har ökat förståelsen för vilka faktorer som utgör inträdeshinder på elmarknaden och vad som styr olika aktörers vilja att investera i ny elproduktion. Det klimatpolitiska forskningsprogrammet ger resultat med relevans för de internationella klimatförhandlingarna och för utformningen av nationell klimatpolitik. lämnar regelbundet underlag i metodikfrågor och i frågor som är aktuella i förhandlingsarbetet för de projektbaserade mekanismerna. Underlagen baseras på studier genomförda inom forskningsprogrammet eller inom de internationella samarbeten som myndigheten medverkar i. har beställt och finansierat i en doktorandkurs i energisystem. Kursen ger kunskap om det svenska energisystemet i ett internationellt perspektiv och kontakter mellan forskare inom olika vetenskapliga discipliner inom energiområdet. verksamhet kring affärsutveckling och såddfinansiering utgör en viktig del av den innovationsstruktur som är nödvändig för att möta behoven av nya tekniker och företag inom energiområdet. Verksamheten tillför branschspecifik kompetens till övriga aktörer i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 energisystemet, såväl andra innovationsstödjande organisationer som investerare och kundgrupper. Verksamheten syftar till att tillgodose företagens behov av kontinuerligt stöd t.ex. i form av rådgivning, tillgång till nätverk och branschspecifika kunskaper om exempelvis marknader, kunder och innovationssystem. har arbetat med villkorslånebaserat affärsutvecklingsstöd . Cirka 100 förfrågningar om affärsutvecklingsstöd inkommer till myndigheten. Ett 30tal bolag har erhållit lånefinansierat affärsutvecklingsstöd. Andelen bolag som endast ges rådgivning i finansierings- eller affärsutvecklingsfrågor är betydligt större. Stödet riktas främst till småföretag i förkommersiella stadier. Myndigheten följer aktivt de företag som beviljats villkorslån för att identifiera behov av eventuella tilläggsinsatser samt för att bidra med nätverksbyggande och kontaktskapande i syfte att påskynda marknadsintroduktionen. Ett exempel på riktade insatser inom detta område är det samarbete mellan , Elforsk och som startats i syfte att kommersialisera produkter och tjänster inom elkraftteknik och elproduktion av intresse för kraftbranschen. Andra riktade aktiviteter med investerare som genomförts är informationsinsatser, studieresor samt ett flertal möten och seminarier. Dessutom har marknadsöversikten Investera i Cleantech tagits fram. Publikationen tar upp trender och statistik i Cleantech-marknaden och informerar om politiska och ekonomiska styrmedel av betydelse för investerare. har ett väl etablerat samarbete med beträffande energiinriktad grundforskning. Genom en överenskommelse mellan kan ansökningar till årliga utlysning kompletteras med en frivillig energirelevansbilaga som möjliggör bedömning av ansökningarna även utifrån ett energiperspektiv. Samarbetet resulterar i projekt som kombinerar mycket hög inomvetenskaplig kvalitet med relevans för utvecklingen av energisystemet. Vid utlysning inkom till 87 ansökningar med ifylld energibilaga. Av dessa bedömdes 70 ansökningar ha god inom- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 vetenskaplig kvalitet och behandlades av . beslutade därefter att de 22 högst rankade projekten skulle erhålla finansiering från om totalt för perioden 2011. Två av projekten beviljades stöd , . Pågående projekt inom grundforskningsprogrammet är bl.a. forskning på materialstrukturer för nästa generation tunnfilmssolceller, studier av elektrodmaterial som kan ingå i ett Li-jonbatteri lämpligt för framtidens el- och hybridfordon samt studier av hur väteatomen fungerar när den växelverkar med icke legerade metaller och hur man kan styra bildningen av nya metallhydrider som har vätelagringskapacitet och kan användas i nya laddningsbara högkapacitetsbatterier. har deltagit och stöttat svenskt deltagande i ett stort antal internationella forskningssamarbeten, främst inom ramen för Nordisk energiforskning, EU:s sjunde ramprogram och IEA:s Implementing Agreements. Regeringen ingick bilaterala överenskommelser med både och om samarbete kring forskning och utveckling av förnybar energi. Samarbetena inkluderar även policyutbyte. I synnerhet samarbetet med har utvecklats i en mycket positiv riktning. Fokus är framförallt på biodrivmedel, elhybridfordon och energieffektivisering. arbetsavtalet har bl.a. bidragit till samverkan mellan lastbilsföretagen avseende miljövänlig fordonsteknik, samarbete mellan svenska Chemrec och amerikanska New avseende användning av teknik för svartlutsförgasning i pappersmassafabriker och samarbete mellan , och staden om teknik för produktion av biogas från avfallsslam. I tabell 2.5 redovisas antal projekt och beviljade medel till forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet fördelat på de sex temaområdena. har fördelat totalt till 597 projekt. Antalet beslut har ökat och . I tabell 2.6 redovisas beviljat stöd fördelat på typ av stödmottagare och temaområde. I tabell 2.7 redovisas beviljade projektmedel samt näringslivets samfinansiering. Andelen samfinansiering uppgick av den totala finansieringen. Samfinansieringen har minskat . Minskningen har främst skett inom temaområdet Bränslebaserade energisystem. I tabell 2.8 visas beviljat stöd i form av villkorslån till innovation och kommersialisering fördelat på typ av stödmottagare. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.5 Stöd till forskning, utveckling och demonstration. Antal beviljade projekt och beviljade medel fördelat på de sex temaområdena 20062008 Energisystemstudier, övrigt mm b) a)Tillkommer ytterligare 64,5 mnkr för stöd till miljöriktad fordonsforskning 2008, varav stöd till el-/hybridfordon utgör 60,5 mnkr och stöd till miljövänliga förbränningsmotorer m.m. utgör 4,0 mnkr. b)övrigt = Internationellt samarbete som inte kan fördelas på temaområde. Inkluderar klimatsamarbete, Nordiskt samarbete samt IEA och EU. Tabell 2.6 Beviljat stöd till forskning, utveckling och demonstration 20062008, fördelat på typ av stödmottagare och temaområde, mnkr Totalt samtliga temaomr. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.7 Beviljade medel från samt näringslivets och övriga finansiärers samfinansiering av forskning, utveckling och demonstration per temaområde för 20062008 - (staten) - Företag/branschorgan - (staten) - Företag/branschorgan - (staten) - Företag/branschorgan - (staten) - Företag/branschorgan - (staten) - Företag/branschorgan System/ Internationellt/m.m. - (staten) - Företag/branschorgan Summa statlig och företagsfinansiering - (staten) - Företag/branschorgan Tabell 2.8 Beviljat stöd i form av villkorslån till innovation och kommersialisering, fördelat på typ av stödmottagare Villkorslån (mnkr) Villkorslån (antal) Villkorslån (mnkr) Villkorslån (antal) Antal doktorander, examina m.m. I tabell 2.9 redovisas antalet finansierade doktorandprojekt och avlagda licentiat och doktorsexamina. Antalet avlagda doktorsexamina ökar, och den minskning av avlagda licentiatexamina som visat sig förutsätts vända eftersom antalet verksamma doktorander har ökat. deltog totalt 411 doktorander i projekt. Av dessa var kvinnor och män. Andelen industridoktorander har bara följts upp . Andelen har dock minskat och var . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.9 Antal hel- eller delfinansierade licentiat- och doktorsexamina 20062008, fördelat på temaområde Energisystemstudier, övrigt mm. utarbetar ett antal s.k. syntesrapporter med syfte att sätta in forsknings- och utvecklingsverksamheten i ett bredare sammanhang. Rapporterna ger kunskap om nuläget och underlag för beslut om fortsatta satsningar. Följande rapporter har färdigställts : -Syntesrapport inom programmet Vindforsk II Forskning för mer och bättre vindkraft" -Sammanställning av byggbranschens energimål och forskningsprioriteringar -Energieffektivisering i massa- och pappersindustrin -Syntesrapport över Energikluster har 13 utvärderingar genomförts av oberoende experter för att bedöma verksamhetens vetenskapliga kvalitet och energirelevans. Nedan sammanfattas viktiga slutsatser från utvärderingarna. Det skogsindustriella programmet får ett mycket gott betyg och resultat från den innevarande programperioden används redan i branschen. Det energigastekniska utvecklingsprogrammet har en bra balans mellan forsknings- och utvecklingsprojekt, bidrar till hög kompetens vid universitet och högskolor samt utgör ett gott stöd till industrin. Programmet Industriella separationsprocesser har haft hög industriell relevans och resultaten kan tillämpas i industrin. Programmet Uthållig tillförsel och förädling av biobränsle bör sträva efter en tydligare målstyrning och ökad samverkan i hela kedjan från råvara till slutanvändare. Programmet 20062008 som syftat till kompetensförsörjning till svensk elkraftteknisk verksamhet har fungerat mycket bra och upp- nådde sina syften men fler långsiktiga och visionära projekt skulle ha ökat synligheten och lyft programmet till en världsledande nivå. Resultaten från den första etappen av Svenskt VattenkraftCentrum har hög vetenskaplig kvalitet och stor industriell relevans. Programmets mål beträffande vetenskaplig produktion, utbildningar och examensarbeten har i princip uppnåtts. elenergiomvandling bedöms ha en tydlig samhällsrelevans i ett långsiktigt energipolitiskt perspektiv och det poängteras att miljöaspekter har integrerats i forskningen från början. Projektet är ett väl utfört projekt med en mycket hög vetenskaplig nivå. Forskargruppen i är bland de tre främsta i världen inom området. Den prototyporienterade verksamheten vid IVF har en viktig roll för att möjliggöra kommersialisering av tekniken. Vindforsk II fungerar över lag väl. Referensgrupper är ett uppskattat instrument för kunskapsöverföring och detta kan utvecklas ytterligare. Förbättringspotential finns även vad gäller extern kommunikation. En synpunkt som återkommer i flera utvärderingar är att programmens löptid bör förlängas till för att underlätta rekrytering av doktorander. En annan är att resultatspridningen kan stärkas. Insatser för att integrera resultat och metoder från temaområdet Energisystemstudier i den löpande verksamheten Kvaliteten på den forskning som genomförs inom temaområdet energisystemstudier bedöms vara god. De forskningsresultat som används i verksamhet stärker myndighetens kunskap och kompetens och höjer kvaliteten på myndighetens utredningar. Myndigheten har i ökad om- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 fattning rekryterat personer som disputerat inom området. Vid Energimyndigheten ordnas regelbundet seminarier där myndighetens anställda får del av och kan diskutera forskningsresultat från av myndigheten finansierad forskning. Vissa moment i den doktorandkurs i energisystem som erbjuds alla doktorander som finansieras av sker hos myndigheten. Alla anställda inbjuds att delta. Forskningsresultat har i stor utsträckning använts för kvalificerade utredningar, i statliga utredningar (t.ex. , SOU 2008:110) samt som underlag i klimatförhandlingarna. Forskningsresultat inom temaområdet energisystemstudier ligger till grund för nya slutsatser kring koldioxidvärdering av energianvändning och publicerade råd kring vad företag, organisationer och offentliga organ kan göra för att minska sina utsläpp av växthusgaser. Myndighetens metodik för framtagande av långsiktsprognoser utvecklas i samarbete med . För att ta fram beslutsunderlag i frågan om utnyttjande av industriell spillvärme har en studie genomförts som inbegriper styrmedelsanalys, sammanställning av potentialbedömningar av industriell spillvärme, hinder och möjligheter för spillvärmesamarbeten samt analys av möjligheterna till en enhetlig definition på begreppet industriell spillvärme. Arbetet bygger till stora delar på kompetens och erfarenheter från forskningsområdet Energisystemstudier. Måluppfyllelsen för verksamhetsgrenen Forskning och innovation inom energiområdet bedöms vara god. fortsätter att fokusera och prioritera verksamheten i enlighet med propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). Antalet beslut och beviljade medel till forskning, utveckling, demonstration, affärsutveckling och kommersialisering inom energiområdet har ökat även 2008. Antalet beslut har ökat . Beviljade medel har ökat , från 2007 till 2008. Andelen samfinansiering från näringslivet har tidigare ökat men 2008 har den minskat något till 2008 jämfört 2006. Minskningen beror främst på att verksamheten inom området Bränslebaserade energisystem har skiftat mot större andel grundläggande forskning, framförallt för studier relaterade till hållbarhetskriterierna i RESdirektivet. Inom övriga områden är andelen samfinansiering i nivå eller högre, vilket visar att företagens intresse för forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet är fortsatt stort. Utvärderingarna av forskningsprogrammen ger i huvudsak gott betyg vad gäller vetenskaplig kvalité och samhällelig relevans. Antalet doktorander, disputationer och seniora forskare inom energiområdet ökar. Samarbetet med Formas, och har utvecklats vidare i konkreta nationella och internationella samarbeten. De bilaterala FoU-samarbeten som myndigheten deltar i har utvecklats positivt . Myndighetens arbete med EU:s energiforskning, främst programkommittén för energi i sjunde ramprogrammet och arbetet med EU:s strategiska energiteknikplan skulle dock kunna förankras tydligare i myndighetens övriga FoU- verksamhet. är en väletablerad central aktör vad gäller affärsutveckling och såddfinansiering för nya företag inom områdena förnybar energi och energieffektivisering. Detta område förutspås vara nästa stora globala tillväxtområde. Myndighetens arbete med affärsutveckling och såddfinansiering är en viktig komponent i den innovationsstruktur som är nödvändig för att ska bibehålla och utveckla sin position som leverantör av världsledande tekniker inom området och som hemnation för näringslivet kring dessa tekniker. 2.5Svenska kraftnäts ekonomiska resultat Svenska kraftnäts verksamhet är i huvudsak uppdelad på affärsverksamhet och elberedskapsverksamhet. Svenska kraftnäts affärsverksamhet syftar till att på ett affärsmässigt sätt förvalta, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Affärsverksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter medan elberedskapen är anslagsfinansierad. Elberedskapsverksamheten utgör en mindre del av affärsverkets verksamhet. Vidare finansieras verksamheten rörande elcertifikatsystemet och ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel respektive förnybar el med offentligrättsliga avgifter som disponeras av . redovisade en omsättning på 2008, jämfört med 2007. Den högre omsättningen beror främst på högre intäkter från balanskraft, som en följd av högre marknadspriser på el samt ökade flaskhalsintäkter. De högre flaskhalsintäkterna orsakades dels av god tillgång på vattenkraft i södra , dels av kabelbrott i i , vilket reducerade överföringsmöjligheterna till . Tabell 2.10 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden 1 Telekomverksamheten har utfört tjänster åt Nätverksamheten för 32 (32) , vilket redovisas som rörelseintäkt för Telekom och motsvarande andel av rörelsekostnaden för Nät. Tabell 2.11 Översikt av de ekonomiska målen 20062009 Målen var, liksom , att ska uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på . ska även ha en skuldsättningsgrad på högst och kostnadseffektiviteten enligt beslutade mål vara lika hög som i jämförbara företag. Kostnadseffektivitet mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra motsvarande företag. Sådana studier visar att hör till de mest kostnadseffektiva stamnätsföretagen i världen. Även de europeiska stamnätsoperatörernas organisation, ETSO (numera ENTSOE), gör jämförelser av stamnätsavgifterna i medlemsländerna. Jämförelserna visar att den svenska stamnätsavgiften är låg och tillhör de lägsta inom EU. Även en studie som de europeiska tillsynsmyndigheternas samarbetsorganisation presenterat visar på motsvarande resultat. Räntabiliteten på justerat eget kapital blev jämfört . Det är väsentligt högre än det uppsatta målet om efter schablonmässigt avdrag för skatt och förklaras främst av resultatandelarna från avyttring av intressebolaget ASA:s clearingverksamhet, internationella derivathandel och dess konsultbolag till OMX/samt aktieandelen i den tyska elbörsen . Skuldsättningsgraden blev 0,28 (0,33), vilket är i överensstämmelse med målet om högst 0,55. Resultatet uppgår till vilket är högre än resultatet . Svenska kraftnäts resultat ska dock ses eftersom de hydrologiska förhållandena kan få stora genomslag under enskilda år (se vidare tabell 2.11). eget kapital, % 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utfallet för elberedskapsverksamheten, som finansierats via utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, uppgick till jämfört med . Medlen avser bl.a. ersättning till beredskapsreserven, inköp av materiel för omedelbara reparationer vid ledningshaverier i stamnät och regionnät och åtgärder i kraftverk för att möjliggöra s.k. ödrift. Vidare har medel använts till utbildning av civilpliktiga som bedrivits t.o.m. och därefter avvecklats enligt regeringsbeslut. Mot bakgrund av utvecklingen av den nordiska och europeiska elmarknaden till en allt mer integrerad och väl fungerande marknad samt Svenska kraftnäts mångfacetterade verksamhet är en finansiell och redovisningsmässig genomlysning med en tydlig uppdelning på verksamhetsgrenar av stor vikt. Kostnader för mer renodlade myndighetsuppgifter samt kostnader för annan verksamhet bör fortsatt särskiljas på ett tydligt sätt. har lämnat revisionsberättelser utan invändning, dvs. har bedömt att årsredovisningarna för i allt väsentligt är rättvisande för myndigheterna , och . har granskat om regeringen och ansvariga myndigheter har givit goda förutsättningar för att systemet med energideklarationer ska kunna främja energieffektiviseringar (RiR 2009:06). har även bedömt om myndigheternas tillämpning av regelverket styr mot de övergripande målen på området.