prop · GX031d19 · 2009-09-21 00:00:00 — Ett bidragande skäl till detta är att andelen bostadsrätter är relativt hög i dessa kommuner, som har en hög efterfrågan på bostäder. Ett annat skäl är att och har flera allmännyttiga bostadsföretag, till skillnad från andra kommuner som domineras av ett enda kommunägt bolag. Ägarkoncentrationen av hyresrätter i flerbostadshus är även mindre i storstadskommunerna än i kommuner med färre invånare. Vad det beror på är enligt vanskligt att spekulera i, men en möjlig förklaring kan vara att lönsamheten i hyresfastigheter är lägre i små kommuner, vilket gör att privata aktörer med vinstsyften är mer sällsynta där. Bland de fem kommuner där statistik finns för bostadsfastighetsägandet för såväl 2003 som 2008 har de fem största ägarna ökat sina aggregerade ägarandelar i , och . I har ägarkoncentrationen minskat, medan den är i . En ny företeelse är att utlandsbaserade bostadsföretag har skaffat sig en betydande marknadsandel () i vissa kommuner. Detta gäller och de två universitetsorterna . Det utlandsbaserade ägandet är av mindre betydelse i och . Långsiktigt hållbara bostäder med hög kvalitet (dnr Fi2008/1515) framkommer att det fortfarande finns en betydande förbättringspotential inom byggsektorn vad gäller byggkvaliteten. har byggfelen snarare ökat än minskat. Rapporten bereds, som tidigare nämnts, inom . Många av regeringens genomförda och pågående insatser som bidrar till långsiktigt hållbara bostäder med hög kvalitet beskrivs under avsnitt 4 Hållbart samhällsbyggande. Erfarenhetsutbyte i bostadspolitiska frågor sker inom ramen för ett informellt bostadsministersamarbete inom EU. Bostadsministrarna träffades i . Temat för mötet, som avslutades med ett gemensamt uttalande, var access to housing for persons with difficulties. UN-HABITAT är ett FN-program som syftar till att förbättra boende och levnadsvillkor i världens städer. Till programmets viktigaste uppgifter hör att förbättra boendevillkoren för de fattiga som lever i slumområden och verka för en hållbar utveckling av städer. har deltagit vid två möten, , WUF i , , och vid 30 mars3 i , . För mer information om regeringens deltagande i UN-HABITAT, se avsnitt 4 Samhällsplanering och bebyggelseutveckling. Av årliga bostadsmarknadsenkät och i länsstyrelsernas regionala analyser framkommer att det i många kommuner bedöms råda bostadsbrist. Detta drabbar särskilt ungdomar. Stora barnkullar förväntas komma ut på bostadsmarknaden . Det finns därför anledning att vara bekymrad över att bostadsbyggandet sjunkit kraftigt på 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 grund av finanskrisen och konjunkturnedgången. För att mildra effekterna av konjunkturnedgången har regeringen genomfört ett antal åtgärder, både generella stimulans- och stabilitetsåtgärder och mer specifika åtgärder för just bygg- och bostadssektorn. Som exempel kan nämnas införandet av nya regler för kreditgarantier för ny- och ombyggnad som började gälla . Regelförändringen innebär att kreditgarantier även kan ställas ut under pågående byggprojekt (s.k. byggkreditiv). Regeringens bedömer att detta ska underlätta finansieringen för ett antal bostadsprojekt som annars skulle riskera att senareläggas eller inte genomföras. En annan åtgärd med anledning av den ekonomiska krisen är det införda skatteavdraget för reparations- och ombyggnadsarbeten (HUS-avdraget). Detta har både inneburit en välbehövlig stimulans för företagen inom sektorn som det gett många familjer ekonomisk möjlighet att genomföra kvalitetshöjande åtgärder för sina bostäder. Det går dock inte att bortse ifrån de långsiktiga, strukturella problem som karaktäriserar marknaden för bostadsbyggande. Ett tydligt tecken på detta är att har de högsta byggkostnaderna i . I den rapport som Statskontoret inkom med till regeringen framkom att konkurrensen inom byggsektorn är dålig. Av den anledningen är incitamenten för att höja effektiviteten och kvaliteten i bostadsbyggandet svaga. Trots de allt högre byggkostnaderna bedömer att hushållens boendeutgifter minskat realt . Regeringen har vidtagit flera åtgärder som har bidragit till denna positiva utveckling. Boendeutgifterna har för många hushåll minskat som en följd av att fastighetsskatten avskaffades och i stället ersattes med en begränsad fastighetsavgift. Vidare har inkomsterna för de flesta ökat tack vara de genomförda skattesänkningarna på arbete. som det i många kommuner råder brist på bostäder finns det också ett ökande antal kommuner som uppger att det finns överskott på bostäder. Detta innebär, i många fall, en tung ekonomisk belastning för kommunerna som på grund av den rådande lågkonjunkturen ändå har en ansträngd ekonomi. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 verksamheten för omstrukturering av kommunala bostadsföretag i kommuner med svaga bostadsmarknader bidrar till att ge dessa företag långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar för en kostnadseffektiv bostadsförvaltning. Den verksamhet som Sbo bedriver har enligt regeringens uppfattning bidragit till att omstruktureringen har kunnat ske på ett långsiktigt och konstruktivt sätt. Regeringen bedömer att det även fortsättningsvis kommer att finnas ett omfattande behov av stöd till omstruktureringsåtgärder i kommuner med svaga bostadsmarknader. Ett viktigt delmål för en bättre fungerande bostadsmarknad är ökad mångfald och valfrihet på bostadsmarknaden. Regeringen har genomfört ett antal åtgärder som bidrar till att dessa mål i större utsträckning uppfylls. Införandet av den nya upplåtelseformen ägarlägenhet är ett viktigt steg mot en utökad och mer flexibel hyresmarknad. Ägarlägenheten kan också höja investeringsnivån inom bostadssektorn. Inte minst kan den uppfattas som en mer attraktiv upplåtelseform än bostadsrätten för människor som inte har någon kännedom om bostadsrätten som upplåtelseform. Vidare infördes ett höjt skatteavdrag och nya regler för upplåtelse av egen bostad som gör det billigare och enklare att hyra ut sin egen bostad. Regeringens bedömning är att detta kan skapa fler lediga bostäder, framför allt för ungdomar och studenter som snabbt behöver hitta ett billigt boende. har inte haft några invändningar mot årsredovisningen för . Regeringen arbetar för att bostadsmarknadens funktionssätt ska förbättras genom att den får långsiktigt stabila villkor för ägande och byggande av bostäder i alla upplåtelseformer. Hushållens behov och önskemål ska vara styrande för hur bostadsbeståndet utvecklas. upplåtelseformen ägarlägenheter i nyproduktion vilket innebär ytterligare ett instrument och en valmöjlighet på den svenska bostadsmarknaden för byggherrar och hushåll. Jämfört med bostadsrätterna erbjuder ägarlägenheterna större möjligheter till uthyrning, vilket gör att rörligheten på bostadsmarknaden ökar. Situationen på bostadsmarknaden är oroväckande i stora delar av landet. I storstadsområdena kännetecknas situationen av långa bostadsköer och omfattande, oreglerad andrahandsuthyrning, medan det på vissa håll i landet råder ett överskott på hyresrätter. Trots den rådande ekonomiska lågkonjunkturen har bostadspriserna inte sjunkit nämnvärt utan till och med stigit i regioner där det råder bostadsbrist. Bostadsbyggandet, som under 20062007 börjat stiga till rimliga nivåer, har på grund av finanskrisen och lågkonjunkturen sjunkit kraftigt . Betänkandet EU, allmännyttan och hyrorna (SOU 2008:38) bereds inom . Arbetet syftar till att skapa en bättre fungerande hyresmarknad genom neutrala spelregler. En särskild fråga som övervägs är de kommunala bolagens hyresnormerande roll. Bruksvärdet är en grundprincip i hyressättningen som både säkerställer att hushållens värderingar ska komma till uttryck i hyressättningen och garanterar att hyresgästerna har ett reellt besittningsskydd. Ett bättre fungerande hyressättningssystem är en viktig förutsättning för att hyresrätten ska vara en attraktiv upplåtelseform att såväl investera i och förvalta som att bo i. För att ytterligare stärka hushållens valfrihet på hyresmarknaden och hyresrätten som upplåtelseform bereds även förslag till lagändringar som underlättar för hyresgäster och hyresvärdar att göra olika slags tillval och frånval. För att ge stöd till bostadsbyggandet har regeringen beslutat att från tillåta statliga kreditgarantier för byggande av bostäder också under själva byggtiden. De garantier som hade utfärdats av BKN, hade endast beviljats från det att bostadsfastigheten varit färdigställd. Under finanskrisen har byggherrarna fått problem att finansiera sina projekt , vilket varit en viktig förklaring till det sjunkande bostadsbyggandet och början av 2009. Bostadsförsörjningen är ett kommunalt ansvar. Regeringen konstaterar dock att i flera av de s.k. miljonprogramsområdena har underhåll och upprustning av olika orsaker försummats. Detta gäller såväl kommunala fastighetsbolag som privata hyresvärdar. finns goda exempel på motsatsen där en långsiktig fastighetsförvaltning lett till god boendemiljö. Faktum är dock att i de s.k. miljonprogramsområdena har många boende låga inkomster och en svag förankring på arbetsmarknaden. Regeringens politik för att öka utbudet av arbetskraft och bryta utanförskapet förväntas därför ge positiva effekter även i dessa områden. Att öka boendekvaliteten, blandningen av hushåll och mångfalden av boendeformer i miljonprogramsområden som präglas av utanförskap, är avgörande för att få till en positiv utveckling. Mot bakgrund av detta kan det finnas anledning att se över hur regeringen kan underlätta för förvärv av bostäder i ett område med brett utanförskap. Likaså finns det anledning att utreda hur staten kan underlätta vid ombildning av bostäder till bostadsrätter i områden med brett utanförskap. Statens insatser måste vara noga övervägda och väl riktade för att åstadkomma den önskade utvecklingen i utsatta områden. Enligt BKN bör inslaget av ägda bostäder i dessa områden öka för att bidra till ett minskat utanförskap. BKN har också i en rapport föreslagit ett garantiprogram för upprustningslån till flerbostadshus i utsatta områden. Förslaget har remissbehandlats. Åtgärder i miljonprogramsområdena förutsätter dock delaktighet från de boendes sida så att åtgärderna inte enbart blir från ett utifrånperspektiv. Att ta tillvara kraften hos de boende i utsatta områden är en förutsättning för att utvecklingen ska bli positiv. Insatser i dessa områden bör således ske i samverkan med boende, fastighetsägare och berörda kommuner. Mot bakgrund av detta finns det därför anledning att ytterligare se över och analysera hur och i vilka former statens insatser kan ske för att förbättra såväl den fysiska som den boendesociala miljön. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 : Förvaltningskostnader 1 Motsvarar 17 724 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens bostadskreditnämnds förvaltningskostnader och för stabsuppgifter åt regeringen. Anslaget används vidare för utredningsuppdrag inom verksamhetsområdet. Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 : Förvaltningskostnader Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet De kreditgarantier som BKN administrerar är en försäkring som långivare kan teckna för lån till ny- och ombyggnad av bostäder, vid förvärv av fastighet som ombildas till kooperativ hyresrätt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 samt vid förvärv av bostad för förstagångsköpare. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och minskar behovet av topplån eller egen kapitalinsats för den som bygger bostäder. Med kreditgarantier avses följande kreditgarantier: -för ny- och ombyggnad, -för avlösen av kommunala borgensåtaganden, -för lån till kooperativa hyresrättsföreningar, -för vissa kommunala åtaganden för boendet, och -för förstagångsköpares förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier). Bestämmelserna för ovan nämnda kreditgarantier regleras i förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m., förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet samt i förordningen (2008:20) om statliga kreditgarantier för förvärv av bostad. Finansieringen av dessa garantier sker utanför statsbudgeten, vilket innebär att dessa finansieras genom avgifter som ska täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. Tabell 3.7 Offentligrättslig verksamhet Kreditgarantier Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden samt kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp på högst 10 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) intill ett belopp på högst 5 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har ett bemyndigande att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, för lån till kooperativa hyresrättsföreningar som tas upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt samt för kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden. För dessa kreditgarantier har regeringen en gemensam bemyndiganderam på 10 inklusive tidigare gjorda åtaganden. har regeringen även ett bemyndigande att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till förstagångsköpare för förvärv av bostad inom en ram på 5 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Regeringens bedömning är att det behövs garantiramar av samma omfattning som . 3.8.21:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Tabell 3.8 Anslagsutveckling för 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Anslaget används för stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Ansökningar om stöd hanteras fr.o.m. av BKN. Bestämmelser om stödet finns i förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen har finansierat informationsportal fram genom en neddragning om från anslaget. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till för vardera året. Tabell 3.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst efter 2010. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är viktigt att BKN kan bedriva sitt arbete långsiktigt och med möjlighet att ingå avtal som sträcker sig längre än innevarande budgetår. Ett bemyndigande begärs därför att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag få göra åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst efter 2010. Erhållet/föreslaget bemyndigande 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3.8.31:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Tabell 3.11 Anslagsutveckling för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda ordna bostad 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslagets används för att finansiera stöd till kommuner som går i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (kommunala hyresgarantier). Syftet är att underlätta för enskilda att etablera sig på bostadsmarknaden. En förutsättning är att de hushåll för vilka garantierna lämnas får en bostad med hyresrätt och besittningsskydd samt att hyresgarantin omfattar minst sex månadshyror. Bidrag lämnas med per hyresgaranti till kommuner som efter behovsprövning beviljat hyresgaranti för enskilda hushåll som saknar ett självständigt boende. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . respektive 2012 beräknas anslaget till för vardera året. Tabell 3.13 Anslagsutveckling för 1:4 Räntebidrag m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21), Anslagets ändamål är att finansiera räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. Anslaget används även för bidrag till förvaltningsförluster, s.k. § 33-ersättning, till kommuner. administrerar ett periodiskt stöd i form av räntebidrag enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention, benämnt system om statlig bostadsbyggnadssubvention. Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Räntebidrag m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. I och med att förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention upphörde vid utgången av 2006 har inga räntebidrag beviljats för nybyggnads- och ombyggnadsprojekt som påbörjades efter . påbörjades en utfasning av räntebidragen med sikte på att inga räntebidrag ska utbetalas . Vidare sker en minskning av anslaget med som en följd av utfasningen, vilket redovisas som förändringar i volymer. Anslaget ökas med på grund av förändrat ränteläge. Slutligen minskas anslaget med ; även detta på grund av utfasningen. Regeringens förslag samt de beräknade utgifterna baseras på ett antagande om att den 5-åriga bostadsobligationsräntan i genomsnitt blir 3,7 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 förväntas räntan i genomsnitt bli respektive för första respektive . antas räntan i genomsnitt bli för och för . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Hållbart samhällsbyggande omfattar tre delområden: Samhällsplanering och bebyggelseutveckling, Byggande och förvaltning samt Lantmäteriverksamhet. Verksamheten vid , , och ingår i området. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom området Hållbart samhällsbyggande 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Målet för Hållbart samhällsbyggande är att fysisk planering, byggande och lantmäteriverksamhet ska vara ändamålsenliga. Syftet är att ge alla människor en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, naturresurser och energi samt ekonomisk tillväxt och utveckling främjas. Hållbart samhällsbyggande ska bidra till en minskad påverkan på klimatet. Resultatredovisning beträffande miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Resultatredovisningen sker under de tre delområdena Samhällsplanering och bebyggelseutveckling, Byggande och förvaltning samt Lantmäteriverksamhet. Vad gäller redovisningen avseende regelförenkling återfinns den under en gemensam rubrik 4.5 nedan. Målet för samhällsplanering och bebyggelseutveckling är: -En tydlig roll för fysisk planering i arbetet för en hållbar utveckling av städer, tätorter och landsbygd. -Ett regelverk och andra styrmedel som på bästa sätt tillgodoser kraven på effektivitet som rättssäkerhet och medborgerligt inflytande säkerställs. -Goda förutsättningar för byggande av bostäder och lokaler, etablering av företag och för annat samhällsbyggande som en god livsmiljö tryggas. Förändringar gällande plan- och bygglagstiftningen Plan- och bygglagstiftningen spelar en viktig roll i arbetet för ett hållbart samhällsbyggande. Ett arbete pågår med att omarbeta lagstiftningen. Den nuvarande (1987:10) trädde i kraft . Flera lagändringar har genomförts sedan lagen trädde i kraft, bland annat har bestämmelserna om de tekniska egenskapskraven flyttats från och ingår nu i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. Dessutom har kraven på miljöhänsyn ökat, bland annat till följd av olika EG-direktiv. De utredningsarbeten som har gjorts sedan lagen trädde i kraft visar på ett starkt stöd för de grundläggande syftena i , dvs. att det kommunala självstyret och kommunernas ansvar för planeringen bör ligga fast, att staten också fortsättningsvis bör ha en stark roll, att plansystemet i stort sett är ändamålsenligt samt att man bör värna om formerna för medborgarinflytande och om enskildas rättigheter. De problem som har uppmärksammats i olika utredningar hänger framförallt samman med brister i tillämpningen. är det uppenbart att vissa förändringar i samhället och problem vid tillämpningen bör leda till lagändringar. har i första hand , och i olika utredningar och rapporter föreslagit över 250 ändringar i . Förslagen avser såväl sakligt motiverade förändringar som sådana förändringar som syftar till att förenkla och förtydliga bestämmelserna i lagen och därigenom underlätta tillämpningen. Ett förslag har utarbetats inom och det har remissbehandlats (M2009/2171/R). Förslaget är också en del i arbetet med regelförenklingen inom bygg- och fastighetsområdet, se nedan. Fortsatt beredning av förslaget pågår inom . har avlämnat flera betänkanden som på olika sätt berör frågor som har anknytning till planlagstiftningen. Dessa förslag bereds i särskild ordning. Tre av utredningens betänkanden avser de organisations- och författningsförändringar som behövs för en ändrad instansordning för mål och ärenden enligt och . Det första betänkandet En ny instansordning för mål enligt (SOU 2007:111) redovisar bland annat förslag till organisations- och författningsförslag som innebär att beslut enligt plan- och bygglagen, med undantag för sådana som gäller statlig kontroll enligt 12 kap. , ska överklagas till miljödomstol. I utredningens andra delbetänkande Miljödomstolarna, domkretsar, lokalisering, handläggningsregler (SOU 2008:31) föreslår utredningen att miljödomstolarnas domkretsindelning ändras så att de överensstämmer med indelningen av landet i vattendistrikt. (SOU 2009:10) redovisas annat innebär att prövning i första instans av s.k. A- och B-verksamheter (tillstånd för miljöfarlig verksamhet) och vattenverksamheter enligt utredningens huvudförslag ska ske vid fem koncessionsnämnder och att de 25 fastighetsdomstolarna ska gå upp i de fem miljödomstolarna. De tre betänkandena har remissbehandlats. Förslagen bereds nu inom . (SOU 2009:45) betänkandet föreslås bland annat förtydliganden av hushållningsbestämmelserna i 3 kap. samt att terminologin i ändras så att de på ett bättre sätt överensstämmer med . Vidare föreslås att vissa förekomster av grundvatten som har stor betydelse för dricksvattenförsörjningen ska kunna vara områden av riksintresse. Nämnas bör vidare att tidigare avlämnat ett delbetänkande Prövning av vindkraft (SOU 2008:86). Betänkandet har remissbehandlats och regeringen har lämnat en proposition (prop. 2008/09:146) som antagits av (bet. 2008/09:MJU27, rskr. 2008/09:258) se nedan. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 besluten ska bli föremål för länsstyrelsernas överprövning.