prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Återbetalningen av koldioxidskatt för diesel- olja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner sänks från per liter till per liter 2011, per liter 2013 och per liter 2015. Åtgärden ökar skatteintäkterna med 2011. Koldioxidbeskattningen av bränslen inom handelssystemet har i ett första steg sänkts . Regeringen har i budget- propositionen aviserat att ett andra steg bör genomföras . Med hänvisning till det rådande ekonomiska läget genomförs inte ändringar inom handelssystemet utan i stället 2011. Skatteintäkterna ökar därmed med 2010. Koldioxidskatten på naturgas och gasol vid drivmedelsanvändning höjs till den generella koldioxidskattenivån, som motsvarar per kg koldioxid. Höjningen sker stegvis från nuvarande för naturgas och för gasol, uttryckt i procent av den generella koldioxidskattenivån, till motsvarande 2013. Åtgärden beräknas öka skatteintäkterna med 2011. Energiskatten på fossila uppvärmnings- bränslen struktureras om efter bränslets energi- innehåll, vilket beräknas öka intäkterna med 2011. Energiskatt införs på fossila bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer i sektorer där energiskatten är noll, dvs. inom industrin, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna samt för värmepro- duktion i kraftvärmeverk. Motsvarande energi- skatt införs också för dieselolja som förbrukas i viss gruvindustriell verksamhet. Åtgärderna medför ökade skatteintäkter med 2011. Energiskatten på dieselolja höjs, utöver den årliga indexomräkningen, i två steg med sammanlagt per liter. En första höjning med per liter sker 2011 och en andra höjning med per liter sker 2013. Skatte- intäkterna beräknas öka med 2011. inleddes en avtrappning av avdraget för energiskatt på el som produceras i vindkraftverk. Denna avtrappning slutförs genom att avdraget för havsbaserad vindkraft slopas helt. Åtgärden ökar skatteintäkterna med 2010. Avfallsförbränningsskatten slopas fr.o.m. och finansieras som nämnts ovan med en höjning av den generella koldioxid- skatten. Slopandet medför minskade skatte- intäkter med 2010. Koldioxidbeloppet i den koldioxidbaserade fordonsskatten höjs per gram koldioxid som bilen släpper ut per kilometer. Utsläppsnivån för när koldioxid- beloppet börjar tas ut höjs från koldioxid per kilometer. Skatte- intäkterna beräknas öka med 2011. Personbilar med bättre miljöegenskaper be- frias från fordonsskatt från det att bilen togs i bruk . Åtgärden minskar skatteintäkterna med 2010. Miljöfaktorn för dieseldrivna personbilar görs om till ett fast miljötillägg och dessutom ändras storleken på bränslefaktorn. beräknas minska skatteintäkterna med 2011. Fordonsskatten för de bilar som beskattas efter vikt höjs för bensindrivna personbilar och sänks för dieseldrivna personbilar . Fordonsskatten för tunga bussar och tunga lastbilar sänks till EU:s minimi- skattenivåer för tunga lastbilar. Skatteintäkterna beräknas minska med 2011. Lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar som tas i bruk efter 2010 inordnas i den koldioxidbaserade fordonsskatten. Detta medför ökade skatteintäkter med 2011. Skatten på gödselmedel slopas, vilket minskar skatteintäkterna med 2010. Budgetneutrala åtgärder samt åtgärder med försumbar offentligfinansiell effekt Den förändrade sammansättningen av avgifts- nivåerna för uttag av socialavgifter har ingen offentligfinansiell effekt då den görs inom ramen för ett oförändrat totalt uttag av socialavgifter. Anpassningen av reglerna om beskattning av andelsbyten vid utflyttning till EG-rätten bedöms inte medföra några offentligfinansiella effekter. Särskilda regler om avdrag för slutliga för- luster i utländska dotterföretag införs med anledning av Regeringsrättens domar från . Ändringen bedöms inte påverka de offentliga finanserna. Ett särskilt förfarande för prissättningsbesked vid internationella transaktioner införs fr.o.m. . kan därmed lämna besked om framtida prissättning av internationella transaktioner mellan parter som är i ekonomisk intressegemenskap. Åtgärden medför ingen offentligfinansiell effekt. Till följd av regeringsrättens dom bör det införas särskilda regler om anstånd med inbetalning av skatt vid vissa fall av uttags- beskattning och ändrade regler om återföring av fondavsättningar. Ändringarna bedöms ej påverka de offentliga finanserna. Gränsen för att medge koldioxid- och energiskattelättnader för bränslen som förbrukas för framställning av värme i kraftvärme- produktion sätts vid en elverkningsgrad om . Till följd av denna förändring slopas den nuvarande successivt ökande kol- dioxidskattelättnaden för kraftvärmeproduktion med en elverkningsgrad om och . Åtgärden har endast försumbar offentligfinansiell effekt. Skattefriheten för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. som förbrukas som bränsle för uppvärmning samt för biogas som förbrukas som drivmedel villkoras av att bränslena upp- fyller hållbarhetskriterierna i direktivet om förnybar energi. Nuvarande undantag från skatteplikt för biogas ersätts med avdrag i den skattskyldiges skattedeklaration eller med åter- betalning av skatten. Åtgärderna är budget- neutrala. Fordonsskatten för tunga elhybridbussar sänks till samma skattenivå som gäller för bensindrivna tunga bussar. Åtgärden medför endast en försumbar offentligfinansiell effekt. Nya mervärdesskatteregler om omsättnings- land för tjänster, återbetalning till utländska företagare och periodisk sammanställning införs. Sammantaget bedöms förändringarna ha en försumbar effekt på de offentliga finanserna. Åtgärder som redan är budgeterade I propositionen Åtgärder för jobb och omställ- ning (prop. 2008/09:97) presenterades förslaget om skattereduktion för ROT-arbeten. Den offentligfinansiella effekten uppskattades till 2009 och beaktades i inkomstberäkningarna. I propositionen Ökade möjligheter till skatteanstånd (prop. 2008/09:113) presenterades förslaget om en tidsbegränsad möjlighet till anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall. Den offentligfinansiella effekten uppskattades till 2009 och beaktades i inkomstberäkningarna. Sammantagna effekter av skatteåtgärderna Aviseringarna i budgetpropositionen innebär sammantaget att de totala intäkterna minskar med (dvs. den periodiserade nettoeffekten). Bruttoeffekten beräknas totalt till . (se tabell 7.8). Tabell 7.8 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler. I tabellen redovisas: bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt år 20102012 samt varaktig effekt1 Direkt skatt på arbetsinkomster - förvärvsinkomstbeskattningen Förstärkt jobbskatteavdrag, steg 4 1/1 2010 -10,00 -10,00 -10,00 -10,00 -10,00 Ytterligare sänkt skatt för pensionärer 1/1 2010 -3,50 -3,50 -3,50 -3,50 -3,50 Indirekt skatt på arbetsinkomster socialavgifter m.m. Nedsatta egenavgifter för enskilda näringsidkare 1/1 2010 -1,44 -1,15 -1,15 -1,15 -1,01 Sänkta egenavgifter till följd av förlängd karenstid för enskilda 1/7 2010 -0,13 -0,13 -0,27 -0,27 -0,25 Skatt på kapitalägande kapital- och egendomsskatter Vissa fastighetsrättsliga skattefrågor, totalt 1/1 2010 varav: -utvidgad fastighetsavgift 1/1 2010 -0,21 -0,21 -0,21 -0,21 -0,21 -slopat särskilt tillägg på bostadsuppskov 1/1 2010 -0,005 -0,005 -0,005 -0,005 -0,005 -sänkt tak för uppskovsbelopp 1/1 2010 Stämpelskatt vid vissa förvärv 1/1 2010 Skatt på kapitalanvändning - företagsskatter Skattefri kapitalvinst och utdelning på andelar inom 1/1 2010 Ändrade regler om beskattning av vissa penninglån² 13/2 2009 Ändrade regler om beskattning av underskottsföretag² 5/6 2009 Skatt på konsumtion m.m. energi- och miljöskatter 1/1 2010 Höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen m.m. inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna samt industri som inte 1/1 2011 omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter Nedsättning av koldioxidskatten för energiintensiva företag (0,8- 1/1 2011 Sänkt återbetalning av koldioxidskatt för dieselolja i jordbruks- och 1/1 2011 Samordning mellan ekonomiska styrmedel för anläggningar som 1/1 2011 omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter Koldioxidskatt på naturgas och gasol vid drivmedelsanvändning 1/1 2011 Omläggning av energiskatten på fossila uppvärmningsbränslen efter 1/1 2011 Energiskatt på fossila uppvärmningsbränslen m.m. i vissa sektorer 1/1 2011 Höjd energiskatt på dieselolja 1/1 2011 1/1 2010 1/10 2010 -0,06 -0,06 -0,28 -0,23 -0,23 Ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten 1/1 2011 Skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper 1/7 2009 -0,12 -0,12 -0,20 -0,28 -0,41 Justeringar i fordonsskatten för dieseldrivna personbilar i det 1/1 2011 -0,19 -0,19 -0,28 Följdändringar i den viktbaserade fordonsskatten 1/1 2011 -0,72 -0,72 -0,72 Koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta lastbilar, lätta bussar och 1/1 2011 Slopad skatt på gödselmedel 1/1 2010 -0,37 -0,27 -0,27 -0,27 -0,27 -13,97 -13,67 -13,77 -13,82 -12,25 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Not 1: I inledningen av avsnitt 7.2.8 förklaras vad som avses med bruttoeffekt, periodiserad nettoeffekt och varaktig effekt. Not 2: Regeringen har i två tidigare skrivelser till aviserat åtgärderna om penninglån och underskottsföretag . Åtgärderna påverkar därför intäkterna positivt med 0,17 mdkr för penninglån och 0,15 mdkr för underskottsföretag. Källa: Egna beräkningar. Den kraftiga och snabba försämringen av den ekonomiska utvecklingen medför att de totala skatteintäkterna minskar och att utvecklingen blir dämpad. Försvagningen på arbetsmarknaden gör att utvecklingen av intäkterna från skatt på arbete blir särskilt svag. Antalet arbetade timmar väntas minska 2009 och 2010, vilket gör att utbetalda löner, som är den viktigaste basen för skatt på arbete, minskar 2009 och att utvecklingen blir mycket svag 2010. Osäkerheten på arbets- marknaden bidrar till att hushållen ökar sitt sparande, vilket medför att den privata konsum- tionen minskar och endast ökar svagt 2010. Lågkonjunkturen, i kombination med den finansiella krisen, leder dessutom till ett betydande fall i intäkterna från skatt på företags- vinster och skatt på hushållens kapitalvinster. Tabell 7.9 Totala skatteintäkter, BNP och skattekvot Miljarder kronor om inget annat anges Skattekvot (%) Källa: Egna beräkningar. I tabell 7.9 redovisas prognosen för de totala skatteintäkterna, BNP i löpande priser och skattekvoten, dvs. totala skatteintäkter som an- del av BNP. Jämfört med bedömningen ekono- miska vårproposition finns indikationer på att svensk ekonomi håller på att stabiliseras. Utvecklingen på arbetsmarknaden bedöms nu bli något mer positiv och antalet arbetade tim- mar väntas utvecklas mer gynnsamt jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Detta ger en något starkare utveckling av intäkterna från skatt på arbete och eftersom mer än hälften av de totala skatteintäkterna har en direkt koppling till arbetsmarknaden bidrar det i hög grad till för- bättringen i de offentliga finanserna jämfört med prognosen . Men även om prognosen för skatteintäkterna har reviderats upp jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition så är prognosen för intäkterna på en betydligt lägre nivå än bedömningen före krisen. I diagram 7.4 redo- visas de fyra senaste prognoserna i jämförelse med prognosen ekonomiska vårpropo- I diagrammet framgår hur skatteintäk- terna reviderats ned i takt med att bedömningen av ekonomins utveckling blivit mer negativ mel- lan 2008 och ekonomiska vårproposi- tioner. De nu något mer stabila ekonomiska utsikterna har inneburit att skatteintäkterna i den föreliggande prognosen har reviderats upp, även om det ännu inte syns någon stark vändning i prognoserna. Diagram 7.4 Prognosrevideringar av totala skatteintäkter sedan 2008 års ekonomiska vårproposition Anm.: Prop. 2008/09:97 Åtgärder för jobb och omställning. Källa: Egna beräkningar. I tabell 7.10 finns en sammanställning av de beräknade effekterna av regeländringarna på skatteområdet . I tabellen visas den årligt tillkommande intäktsföränd- ringen till följd av ändrade skatteregler. Belop- pen är periodiserade bruttoeffekter, dvs. stor- leken på den initiala skatteändringen. I avsnitt 7.2.8 finns en utförlig förklaring av hur offent- ligfinansiella effekter redovisas. Tabell 7.10 Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler 20072012 De förändringar på skatte- och avgiftsområdet som föreslås och aviseras i denna proposition bedöms sammantaget innebära att skatteintäk- terna minskar med 2010. Intäkterna från skatt på arbete bedöms minska med ca , varav det fjärde steget i jobbskatteavdraget står för , sänkningen av det förhöjda Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Direkta skatter på arbete består till största delen av och statlig inkomstskatt. Indirekta skatter på arbete utgörs huvudsakligen av arbetsgivaravgifter. Skatt på kapital består främst av skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster, men också av fastighetsskatt och den kommu- nala fastighetsavgiften. Totalt utgör skatt på kapital av de totala skattein- täkterna. Den tredje undergruppen, skatt på konsumtion, utgörs till av mer- värdesskatt. Resterande del är punktskatter i form av skatt på alkohol och tobak, skatt på energi och miljö samt skatt på vägtrafik. Övriga skatter består av omprövningar av skattebeslut, vissa avgifter t.ex. avgifter till Insättningsgaran- tifonden samt restförda skatter, dvs. skatter som inte betalats och därför överförts till Kronofog- demyndigheten för indrivning.194Totala skatteintäkter enl. NRTotala skatteintäkterSkatt på arbete Skatt på kapital Skatt på konsumtion Övriga skatterMiljarder kronorTabell 7.11 Totala skatteintäkterPROP. grundavdraget för pensionärer för 3,5 miljarder Tabell 7.12 Sektorsvis fördelning av totala skatteintäkter kronor och nedsatta egenavgifter för enskilda Intäkterna från skatt på kapital bedöms öka med För skatt på konsumtion aviseras en rad olika förändringar. intäkterna är dock mycket liten. De totala skatteintäkterna fördelas till fyra sek- I tabell 7.24 finns en mer detaljerad uppställ- torer: EU, kommuner och landsting, ålderspen- ning av bruttoeffekterna av regeländringarna på I tabell 7.11 redovisas prognosen för de totala EU-skatterna består främst av tull- medel och den mervärdesskattebaserade EU-av- inkomstskatter på arbete, men från och med 2008 inkluderas även den kommunala fastighets- Regeringens förslag: Den beräkning av statsbud- 1 481 1 500 1 424 1 434 1 480 1 539 1 479 1 485 getens inkomster som sammanställts i Anm.: Att NR-utfallet för totala skatteintäkter 2007 skiljer sig från statsbudge- bilaga 1 avsnitt 2, godkänns. tens redovisning av skatteintäkterna förklaras av att NR ännu inte redovisat det definitiva utfallet . Skatteintäkterna är fortfarande en prognos och regeringens prognos skiljer sig från NR-utfallet . I tabell 7.13 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter samt pro- gnoser för åren 20082012. Ändrad redovisning av inkomsttitlar I statsbudgeten tillkommer följande inkomsttitlar: 8112 Stöd till utbildningsvikariat 8119 Stöd för utbildning av personal i vård och äldreomsorg. byter namn och heter fortsättningsvis Osäkerhet och bedömning i skatteprognoserna Skatteintäkterna från företags- och kapitalvinster är de intäkter som uppvisar störst variation mel- lan åren och det är också för dessa prognos- osäkerheten är som störst. är det framför allt utvecklingen på arbetsmarkna- den som är avgörande för hur skatteintäkterna utvecklas, eftersom av skatte- intäkterna härrör från arbetsmarknaden. Prognoserna tenderar att underskatta styrkan i konjunkturförändringarna och intäkterna bru- kar överskattas i nedgångar och underskattas i uppgångar. I diagram 7.5 visas prognosfelen, mätt som skillnaden mellan utfall och den pro- gnos som redovisades för det aktuella året i respektive budgetproposition och ekonomisk vårproposition.81 Resultatet är entydigt och visar att prognoserna underskattat intäkterna i upp- gången , överskattat dem i nedgången 2002 och 2003 och underskattat dem i uppgången 2005, 2006 och 2007. underskattades skatteintäkterna i prognosen i BP(t) med i genomsnitt av BNP . Mot bakgrund av hur prognosfelen historiskt sett ut finns således en möjlighet att skatteintäk- terna kan komma att utvecklas starkare än vad den nu redovisade prognosen visar när ekono- min åter tar fart. Diagram 7.5 Prognosfel för totala skatteintäkter 1999-2007 BP(t) VP(t) BP(t+1) VP(t+1) BP(t+2) Källa: Egna beräkningar. För att illustrera hur osäkerheten i prognosen kan slå på skatteintäkterna kan nämnas att en ökning av antal arbetade timmar ökar skatteintäkterna från skatt på arbete med och att en ökning av hus- hållens konsumtion ökar mervär- desskatteintäkterna med . Underlaget för skatt på arbete består framför allt av lönesumman och skattepliktiga transfer- eringar. Konjunkturnedgången medför att löne- summan minskar . I diagram 7.6 framgår att skatteunderlaget trots detta förväntas växa , på grund av den starka utvecklingstakten för skattepliktiga transfereringar. Diagram 7.6 Utveckling av lönesumma, transfereringar och skatteunderlag Anm.: Transfereringar 2003 har justerats för pensionsomläggningen. Källor: och egna beräkningar. 81 2003 avser BP(t) budgetpropositionen , VP(t) ekonomiska vårproposition, BP(t+1) budgetpropositionen etc. En positiv avvikelse betyder att utfallet blivit högre än prognosen och att prognosen underskattat intäkterna. Tabell 7.13 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster -56,6 -60,5 -71,3 -82,4 -122,0 -139,4 -155,5 -166,1 -169,5 -174,4 -8,4 -8,7 -8,5 -8,8 -10,5 -13,4 -20,6 -22,9 -23,3 -24,8 -17,5 -17,8 -20,3 -22,3 -23,9 -25,1 -25,6 -25,8 -26,5 -27,4 Skatt på kapital hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -2,6 -1,9 -1,3 -1,8 -0,8 -3,9 -8,5 -5,0 -4,5 -3,6 -5,9 -5,9 -7,6 -5,4 -7,6 -8,2 -10,2 -9,2 -8,7 -7,9 -8,9 -7,3 -7,8 -9,4 -7,2 -7,2 -7,1 -6,1 -6,4 -6,9 Avgår, kommunala inkomstskatter -403,1 -419,8 -435,6 -454,1 -479,1 -516,1 -524,6 -528,0 -539,4 -555,7 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -142,9 -147,2 -151,0 -159,6 -168,9 -178,2 -177,5 -178,5 -183,3 -189,6 Tabell 7.13 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster forts. -23,0 -32,2 -16,0 -10,2 -1,0 -0,3 -10,9 -9,9 -23,8 -26,6 -3,7 -2,5 -8,5 -12,5 -11,7 -12,9 -8,4 -6,5 -15,0 -19,7 -0,3 varav kommuner och landsting -14,5 -8,5 -3,6 -22,5 -0,4 -0,1 -0,9 -0,6 -2,6 -14,5 -8,1 -1,0 -0,2 -0,4 -0,4 -0,4 -0,5 -0,1 -0,9 -1,1 -3,0 -3,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -1,2 -1,6 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till -17,3 -21,8 -41,5 -48,2 -51,9 -56,3 -67,8 -63,5 -63,2 -63,3 Utgifter som ges som krediteringar -7,0 -7,7 -13,6 -13,7 -7,7 -2,4 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 Lönesumman står för av under- laget för skatt på arbete, vilket innebär att för- ändringen av antalet arbetade timmar och tim- lönen har störst betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. Utvecklingen av arbetade tim- mar och timlön framgår av diagram 7.7. Diagram 7.7 Utveckling av arbetade timmar, timlön och lönesumma Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt Källor: och egna beräkningar. Konjunkturnedgången bedöms medföra en drastisk minskning i antal arbetade timmar 2009. Detta återspeglas i att lönesumman 2009 beräk- En del av minsk- ningen av antalet arbetade timmar 2009 förklaras av ökad sjukfrånvaro på grund av risken för en pandemi. Effekten på lönesumman är dock be- gränsad eftersom större delen av frånvaron antas täckas av sjuklön. Även om antal arbetade tim- mar fortsätter att minska 2010 bidrar timlönen till att lönesumman beräknas öka . Under 20112012 bedöms löne- summan öka . Prognosen för transfereringarna bygger till största delen på utvecklingen av antalet pensio- närer, sjukskrivna och arbetslösa. Till viss del beror den även på löne- och prisutvecklingen, framför allt eftersom vissa ersättningar är kopp- lade till utvecklingen av inkomst- och prisbas- belopp. I diagram 7.8 visas utvecklingen av transfereringsinkomsterna som andel av den totala inkomsten av tjänst . Diagram 7.8 Transfereringsinkomster som andel av inkomst av tjänst Sjuk- och föräldrapenning m.m. (vänster axel) Arbetslöshetsersättningar (vänster axel) Pensioner (höger axel) Källor: och egna beräkningar. har sjukersättning, sjuk- och föräldrapenning samt aktivitetsersätt- ning minskat som andel av den totala tjänstein- komsten. Det beror dels på en stark lönesum- metillväxt , dels på att både antalet nya sjukpenningfall och längden på sjuk- fallen har minskat. infördes nya regler i sjukförsäkringen som bland annat inne- bär en fast tidsgräns för rätten till sjukpenning. Den demografiska utvecklingen med fler perso- ner i pensionsålder medför att antalet personer i sjukförsäkringen minskar 2009-2012, eftersom ålderspension ersätter sjukdomsrelaterad ersätt- ning efter pensioneringstidpunkten. Aktivitets- och sjukersättning bedöms minska under pro- gnosperioden, vilket i första hand förklaras av att inflödet från sjukpenningen minskar samt av borttagandet av möjligheten till tidsbegränsad sjukersättning 2010. Den relativt kraftiga ökningen av pensioner- nas andel av den totala inkomsten av tjänst beror på flera faktorer. Dels ökar pensio- nerna genom följsamhetsindex- eringen som lönesumman antas minska . Dels ökar antalet pensionärer på grund av att de stora årskullarna födda uppnår pensionsålder. År 20102012 minskar pensionernas tillväxttakt till följd av den automatiska balanseringen i ålders- pensionssystemet.82 Den kraftiga inbromsningen på arbetsmark- naden leder till att en större andel av 82 Prognosen beaktar det beräkningstekniska antagande som beskrivs närmare i avsnitt 8.1.2. de totala tjänsteinkomsterna kommer från arbetslöshetsrelaterade ersättningar. Ökningen förstärks av att medlems- talet i arbetslöshetsförsäkringen beräknas öka, vilket bland annat beror på att regeringen har sänkt avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen och lättat medlemsvillkoren . Direkta skatter på arbete Prognosen för direkta skatter på arbete är . Det är en minskning med jämfört med . Minsk- ningen beror framför allt på förslagen i denna proposition om ett fjärde steg i jobbskatteavdra- get samt utökat särskilt grundavdrag för pensio- närer. Förslagen minskar skatteintäkterna med . Den kraftigt försämrade arbetsmarknaden medför ett stort fall i utvecklingstakten av kommunernas skatteunderlag (se tabell 7.14). Även om lönesumman minskar 2009 och endast ökar svagt 2010 får inte detta fullt genomslag i kommunernas skatteunderlag eftersom en del av fallet kompenseras av ökade transfereringar. beräknas de kommunala skatteintäkterna öka med 1,1 respektive 0,6 pro- cent. Skillnaden mellan faktisk och underlig- gande utveckling under dessa år förklaras av den genomförda och aviserade höjningen av det sär- skilda grundavdraget för pensionärer. Detta kompenseras dock för kommunerna och landstingens del genom en motsvarande höjning av statsbidragen. Den underliggande utveck- lingen, dvs. utvecklingen justerad för regel- ändringar, bedöms bli . Tabell 7.14 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Intäkterna från statlig inkomstskatt väntas bli 2010. Det är en ökning med ca jämfört med . 2009 och 2010 beräknas antalet personer som betalar statlig inkomstskatt öka med ca 14 000 personer (se diagram 7.9). Diagram 7.9 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt Källor: och egna beräkningar. Indirekta skatter på arbete Försämringen på arbetsmarknaden påverkar också prognosen för de indirekta skatterna på arbete. Underlaget för socialavgifterna minskar , något som bidrar till att intäkterna beräknas falla . De lägre intäkterna förklaras också av att socialavgifterna sänktes samt att nedsättningen av avgifterna för unga utvidgades. Indirekta skatter på arbete väntas totalt uppgå till 2010. Tabell 7.15 Nedsättningar av arbetsgivar- och egenavgifter Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför .