prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 7.6 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande beräknar regeringen följande: -till i stimulansbidrag till kommuner och landsting för att utveckla vården och omsorgen om äldre. -för investeringsstöd för nybyggnad av och ombyggnad till särskilt boende eller trygghetsboende för äldre. -för vidareutveckling av stödet till dem som hjälper och vårdar närstående. -för att stödja införandet av förslagen om en nationell värdegrund och värdegrundsmärkning. -för att samordna satsningen Teknik för äldre. -35 000 000 för forskning om äldre, fördelas av för Socialvetenskap och arbetsliv (FAS). -för för anhörigrespektive demensfrågor. omsorg om äldre. -för stöd till utveckling av longitudinella områdesdatabaser. FoU-centra inom äldreområdet. 2003:752, om statsbidrag till pensionärs- -för stöd till anhörigorganisationer. -till att användas för uppdrag att utöka antalet äldre personer i undersökningen om levnadsförhållanden (). -för en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om ett program för en god äldreomsorg. -för insatser för att utveckla ledarskapet i äldreomsorgen. -för ett uppdrag att utveckla det psykiatriska stödet för äldre. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 beslutade i samband med budgetpropositionen (prop. 2006/2007:1) att öka anslaget tillfälligt med . Denna satsning upphör . I budgetpropositionen (prop. 2009/2010:1) beslutade om en särskild satsning på äldreomsorg som innebar en anslagsförstärkning på . föreslår regeringen att denna satsning utökas med . avser regeringen dessutom att stärka området ytterligare bland annat genom att genomföra ett program för en god äldreomsorg. Förstärkningen som regeringen föreslår innebär ett extra resurstillskott på och . För ändamålet att utveckla öppna jämförelser i äldreomsorg och övrig socialtjänst finns anslagna medel på två anslag. För att få till stånd en samlad och förenklad finansiering av denna satsning föreslår regeringen att resurserna samlas på anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m.. För ändamålet föreslår regeringen därför att minska detta anslag med och att anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med motsvarande belopp. Regeringen avser att lämna en proposition om politiken för den ideella sektorn, i vilken föreslås att det genomförs ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället (se utgiftsområde 17, avsnitt 15.4.3). För att bidra till finansieringen av forskningsprogrammet föreslås att detta anslag minskas med för att tillföras utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 13:6 Insatser för den ideella sektorn. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken minskas med jämfört med . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.7 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Socialtjänstpolitiken omfattar insatser inom områdena individ- och familjeomsorg samt statligt bedriven ungdoms- och missbruksvård. Det innebär insatser för att förbättra situationen för de mest utsatta grupperna i samhället, t.ex. flickor och pojkar och familjer i socialt och ekonomiskt utsatta situationer, hemlösa, personer med missbruksproblem samt våldsutsatta kvinnor och deras barn. Ansvaret för att kvinnor och män, flickor och pojkar i socialt utsatta situationer får det stöd och den hjälp de behöver vilar enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) på kommunen. Statens insatser inom socialtjänstpolitiken består främst av lagstiftning, tillsyn, uppföljning och utvärdering, vissa stimulansbidrag samt det utvecklingsarbete som bedrivs av myndigheterna. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling Socialtjänstpolitik (SiS) ansvarar för den statligt bedrivna ungdoms- och missbruksvården som sker enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), vård av unga enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) samt lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård (LSU). är central expert- och tillsynsmyndighet på område. tar över länsstyrelsernas tidigare tillsynsuppgifter inom området. Under socialtjänstpolitiken redovisas också bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. föreslås statens utgifter inom politikområdet uppgå till . 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för politikområdet är: -att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer, -att stärka skyddet för utsatta barn. 8.4Resultat, analys och slutsatser Följande redovisning innehåller resultaten av regeringens politik utifrån målen för politikområdet samt sammanfattande analyser och slutsatser utifrån resultaten. Avsnittet inleds med en gemensam redovisning av insatserna för ökad kunskaps- och kvalitetsutveckling inom samtliga verksamhetsområden, äldreomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning samt individ- och familjeomsorg. Den följs av en redovisning av insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården, ekonomiskt bistånd, missbruks- och beroendevården, hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden samt stöd och hjälp till brottsoffer. Regeringen har fortsatt att stödja utvecklingen av öppna jämförelser inom område. fattade regeringen beslut om en samlad nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Strategin har tagits fram av en nationell samordningsgrupp med deltagande från , , Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna och FAMNA. Strategin ska bidra till ett nationellt system för öppna jämförelser som stärker medborgarnas ställning samt stödjer och hälso- och sjukvårdens kvalitets- och effektivitetsutveckling. Inom ramen för regeringens satsning på öppna jämförelser inom har fått ett antal uppdrag. Ett uppdrag gäller öppna jämförelser inom äldreomsorgen och hemsjukvården, vilket redovisas i kapitlet om Äldrepolitik. Ett annat avser öppna jämförelser inom missbruks- och beroendevården, vilket redovisas under avsnittet Missbruks- och beroendevården. Jämförelserna finns tillgängliga i en nationell databas som nås via hemsida. I syfte att intensifiera utvecklingen av öppna jämförelser inom olika verksamhetsområden har regeringen givit ytterligare ett uppdrag till , i vilket myndigheten ska samverka med Kommuner och Landsting. ska vidareutveckla indikatorer på kvalitet, resultat och effektivitet, öka tillgången på data, vidareutveckla terminologin och publicera jämförelser och analyser av resultaten på ett lättillgängligt sätt. I uppdraget ingår att utarbeta en femårig handlingsplan för detta arbete. Målet är att det ska finnas lättillgängliga, aktuella, ändamålsenliga och tillförlitliga kunskapsunderlag i form av öppna jämförelser av data. Kunskapsunderlagen ska stödja fria val, nationella såväl som verksamhetsnära beslut, förbättringsarbete och granskning av och hälso- och sjukvårdens hemsjukvård. Regeringen tillsatte 2007 en utredning med uppdrag att särskilt analysera de juridiska förutsättningarna för ett nationellt system med öppna jämförelser, såväl inom område som mellan och hälso- och sjukvårdens verksamheter. Utredningen överlämnade sitt betänkande Integritet - Effektivitet (SOU 2009:32) till regeringen med förslag på åtgärder för att förbättra statistiken och uppföljningen inom . Förslagen bereds inom . Kunskapsbasen för insatser är i stora delar outvecklad. Det finns därför behov av insatser till stöd för en fortsatt kunskapsutveckling. Det är också angeläget att statens bidrag till kunskapsutvecklingen sker på ett mer enhetligt och långsiktigt sätt i nära samverkan med huvudmän och andra intressenter. I betänkandet Evidensbaserad praktik inom (SOU 2008:18) lämnade utredaren förslag till en gemensam långsiktig strategi för kunskapsutvecklingen i form av återkommande avtal mellan staten och de kommunala huvudmännen. har regeringen och Kommuner och Landsting därför tagit ett gemensamt initiativ för att säkra kunskaps- I ett första steg har en överenskommelse slutits om att skapa en struktur för framtida avtal för evidensbaserad praktik. ägnas arbetet enligt överenskommelsen åt att finna former för framtida avtal, prioritering av områden för framtida avtal samt en särskild kartläggning och analys av behovet av lokala och regionala strukturer för kunskapsutveckling. 8.4.2Den sociala barn- och ungdomsvården Den sociala barn och ungdomsvården regleras av bestämmelserna i socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Utöver att bedriva förebyggande verksamhet tillsammans med andra som arbetar med barn och unga ska utreda barnets förhållanden och bedöma behovet av insatser. Vid behov ska erbjuda adekvata insatser och i vissa fall ingripa oavsett samtycke. Tabell 8.2 Antal barn och unga () med insatser och 2008 varav i annan placeringsform* * Annan placeringsform består av placeringar i bl.a. hem med särskild tillsyn samt eget hem. Ungefär 28 000 barn och unga hade beslutade öppenvårdsinsatser , vilket innebär en marginell minskning jämfört med . Utgår mätningen istället från antalet barn och unga som fått en 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 öppenvårdsinsats framkommer det istället en ökning av öppenvårdsinsatserna . Öppenvårdsinsatser erbjuds numera ofta i form av service, dvs. utan utredning och beslut om bistånd. Länsstyrelsernas nationella tillsyn visar att det finns ett rikt och varierat utbud av öppna insatser i den sociala barn- och ungdomsvården. Ett av syftena med utbyggnaden av öppenvården har varit att minska behovet av placeringar på institutioner. Emellertid tyder utvecklingen av heldygnsvården på att kommunerna haft svårt att ersätta heldygnsvård med öppenvård. En anledning är att det för vissa allvarliga problem kan vara svårt att hitta alternativ till dygnsvård, exempelvis när barn och unga behöver komma ifrån sin hemmiljö. Även om utbyggnaden av öppna insatser inte självklart leder till att antalet placeringar minskar torde dock utbygganden av dessa innebära att kommunerna har fler alternativ att tillgå vid överväganden om insatser. Den relativt stora ökningen av antalet placerade pojkar i hem för vård och boende (HVB), som framgår av tabellen ovan, kan enligt förklaras av att fler ensamkommande barn och unga kommit till . Såsom konstaterades under avsnittet om öppna jämförelser pågår ett arbete med att säkerställa en god tillgång på data inom och att utveckla indikatorer på kvalitet och effektivitet inom olika verksamhetsområden. De olika satsningarna inom ramen för den nationella strategin för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser omfattar även den sociala barn och ungdomsvården. Regeringen gav 2008 i uppdrag att ta fram ett system för utvecklad statistikinsamling avseende insatser till barn och unga inom samt utveckla kvalitetsindikatorer. Det är av stor vikt att underlaget för beskrivningar och uppföljningar av samhällets stödinsatser för barn och unga utvecklas både på nationell och lokal nivå. Av den delredovisning som inkom med framgår att myndigheten förespråkar en successiv utveckling av statistiken. Med anledning av ett förslag om barns och ungas rätt till stöd och hjälp efter en avslutad placering utanför hemmet i propositionen Utveckling av den sociala barnavården (prop. 2006/07:129) fick i uppdrag att utarbeta stöd till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 redovisats i form av ett meddelandeblad. Däri beskrivs bl.a. lagändringen, vilka insatser som kan komma ifråga, vilken kommun som är ansvarig för behövliga insatser och hur uppföljning av insatserna ska ske. ansvarar för genomförandet av vissa påföljder för unga lagöverträdare. redovisade metoder i socialt arbete (IMS) en sammanställning av översikter om effekter på återfall i kriminalitet för unga lagöverträdare. Rapporten är en sammanställning av kunskap om verkningsfulla metoder som ryms inom ramen för påföljderna ungdomsvård och ungdomstjänst samt insatsen särskilt kvalificerad kontaktperson. Förstärkt tillsyn av HVB Som en del av regeringsuppdraget om en förstärkt tillsyn inom den sociala barn- och ungdomsvården beslutade och länsstyrelserna att i en nationell tillsyn granska alla privata och offentliga HVB som tar emot barn och unga som placeras ensamma samt alla sådana hem som tar emot barn och en eller båda föräldrarna. Det var första gången som en nationell tillsyn genomförts med gemensamma bedömningsinstrument för tillsyn av HVB för dessa målgrupper. Nytt var också att länsstyrelserna systematiskt frågat ett urval barn och unga samt barn och föräldrar om deras bild av det HVB där de var placerade. I tillsynen granskades sammanlagt 397 HVB och 1 100 barn och unga från HVB lämnade synpunkter till länsstyrelserna. Länsstyrelserna bedömde att 61 hem uppfyllde alla uppsatta kriterier. Således behövde av hemmen förbättras inom något område. Bland dessa hem fanns det allvarligare brister i en tredjedel. riktade allvarlig kritik mot cirka 20 hem där bristerna i huvudsak handlade om dokumentation, kompetens och bemanning. I elva fall beslutade om förelägganden. Tillsynen visar att HVB-verksamheterna behöver förbättra sina strategier när det gäller barnens säkerhet, barnens delaktighet, dokumentation, personalens utbildningsnivå, uppföljning och utvärdering av insatser samt kvalitetssystem för verksamheterna. Länsstyrelserna konstaterar också att socialnämnderna brister i sin del av ansvaret för att trygga och säkra vården i HVB. Samverkan mellan och hemmet är av stor betydelse för en framgångsrik behandling. Ett uppföljningsarbete påbörjades redan under uppdraget och detta arbete pågår fortfarande med stöd av de medel regeringen avsatt . I det fortsatta arbetet med att följa upp resultaten av tillsynen kommer länsstyrelserna och att revidera kriterierna för tillsyn utifrån dessa resultat. Länsstyrelserna fortsätter tillsynen av verksamheterna och . väger in resultaten i det pågående arbetet med kvalitetsindikatorer och avser även att se över sina föreskrifter och allmänna råd för HVB. upprättade på regeringens uppdrag ett HVB- register. I registret finns bl.a. information om verksamhetens inriktning, typ av verksamhet, målgrupp och driftsform. Registret är offentligt och tillgängligt via hemsida. har haft i uppdrag att se över bestämmelserna som gäller barn och unga i SoL och LVU och överväga om dessa bestämmelser ska sammanföras till en lag. Utredningen överlämnade sitt betänkande (SOU 2009:68) Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Utredningen föreslår en sammanslagen lag om stöd och skydd för barn och unga som innehåller såväl nya som förändrade bestämmelser. Ett antal nya bestämmelser föreslås när det gäller barnavårdsutredningar, barn som placeras utanför det egna hemmet samt avseende kompetenskrav för socialsekreterare som arbetar med myndighetsutövning i den sociala barn- och ungdomsvården. Utredningen remissbehandlas och kommer därefter att beredas vidare i . Beläggningen inom den ungdomsvård som SiS tillhandahåller vid de särskilda ungdomshemmen har legat på en relativt jämn nivå . var i genomsnitt 555 barn och ungdomar intagna på någon av SiS 31 institutioner. Flickor utgjorde av antalet intagna. Den genomsnittliga beläggningen uppgick till . Antalet ungdomar som har kunnat placeras omgående minskade dock från till . Detta kan i huvudsak förklaras av att antalet platser inom ungdomsvården har minskat som antalet vårddygn per ungdom ökat. Väntetiderna är generellt sett längre för flickor än för pojkar. avslutades projektet våld och gäng (MVG). Syftet med projektet har varit att de ungdomar som deltog i projektet skulle uppnå positiva och bestående förändringar i sin livssituation, bryta umgänget med kriminella kamrater och förbättra sin skolgång. Projektet syftade också till att utveckla effektiva samarbetsformer mellan den unge, och ungdomshemmet. har 15 kommuner medverkat, företrädelsevis från storstadsregionerna. Enligt SiS slutredovisning resulterade vårdkedjearbetet i kortare vårdtider vid institution. De deltagande kommunerna ökade antalet placeringar med och kommunerna använde de erhållna subventionerna till nya placeringar och öppenvårdsinsatser. Vid en sexmånadersuppföljning bedömde kommunernas socialtjänst att andelen ungdomar som hade problem med kriminalitet och missbruk hade minskat. Vid sexmånadersuppföljningen gick av ungdomarna i skolan trots omfattande skolproblem och skolk innan placeringen. 2008 hade sju av SiS särskilda ungdomshem platser för sluten ungdomsvård för unga lagöverträdare. Totalt avtjänade 76 ungdomar sluten ungdomsvård. Av dessa var tre flickor. Antalet intagna var i genomsnitt 62 ungdomar. Över en femårsperiod har det genomsnittliga antalet intagna minskat med cirka en fjärdedel. SiS har även minskat antalet platser avsedda för sluten ungdomsvård. För varje ungdom som döms till sluten ungdomsvård ska det finnas en behandlingsplan. Målen i behandlingsplanen var 2008 helt eller i stort sett uppfyllda för av ungdomarna vilket är en liten förbättring jämfört . Att målen inte uppfylldes i samtliga fall berodde bland annat på att den unga återfallit i missbruk i samband med obevakad vistelse utanför institution eller under avvikning eller att den unge inte varit villig att ta emot behandling. av ungdomarna som frigavs ingick i en planerad vårdkedja med insatser efter frigivning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 en femårsperiod har antalet avvikningar minskat från 32 stycken 2004 till åtta stycken 2008. Regeringen har låtit utreda frågan om hur utslussningen från sluten ungdomsvård kan förbättras, bland annat mot bakgrund av att risken för återfall är stor vid övergången mellan institution och frihet. Förslag för att förbättra utslussningen presenterades i promemorian Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård och ändrade gallringsregler i belastningsregistret (Ds 2009:9). För att förbättra utslussningen föreslås att arbetet inför frigivningen från sluten ungdomsvård ska intensifieras och struktureras. Promemorian har remissbehandlats och bereds inom . Den sociala barn- och ungdomsvården har genomgått stora förändringar . Det finns mycket som tyder på att den sociala barn- och ungdomsvården möter en bredare målgrupp till följd av förändringar i samhället och synen på . Utvecklingen har framförallt skett inom öppenvården som inriktats på att bygga upp resurser lokalt för att minska beroendet av institutionsvård. Institutionsvården har delvis ersatts av familjehemsvård, särskilt i form av tillfälliga placeringar i jourhem. De öppna insatserna har blivit mer differentierade och mer professionaliserade och samma barn kan få hjälp genom flera olika insatser. Mindre kommuner samverkar i större utsträckning med varandra för att kunna erbjuda ett större urval öppenvårdsinsatser. Barnperspektivet har också fått ökat genomslag inom den sociala barn- och ungdomsvården. Barn kommer till tals i större utsträckning och utredningarna har blivit bättre sedan allt fler kommuner genomför BBIC-systemet (Barns behov i centrum) för utredning, planering och uppföljning. Arbetet har också blivit mer kunskapsbaserat. Det framförs dock fortfarande kritik från bl.a. tillsynsmyndigheter, i forskningsrapporter, från barnrättsorganisationer och enskilda. Kritiken handlar t.ex. om brister i handläggningen, ansvarstagande och skydd av barn, skillnader mellan kommuner, bristande delaktighet och tillämpning av barnperspektivet samt kompetensbrister i . När tillsynsreformen inom det sociala området träder i kraft ska 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 som tillsynsansvarig myndighet initiera arbetet med att integrera ett barnrättsperspektiv i tillsynen och utveckla metoder för tillsynen som rör barn och unga. En ny rätt att tala med barn och unga i tillsynen införs också. Vidare ska det ske tillsyn av HVB för barn och unga minst och oftare om det behövs. Minst ett besök ska vara oanmält. Samtal ska föras med barn och unga vid besöken under förutsättning att barnet inte kan ta skada av samtalet. Samtalen ska vara frivilliga för barn och unga och ske med respekt för deras integritet. Regeringen bedömer att dessa nya former för att bedriva tillsyn inom den sociala barn- och ungdomsvården kommer att bidra till högre kvalitet i verksamheterna och ökad rättssäkerhet för barn och ungdomar. Det finns fortfarande brister vad gäller statistik och informationssystem inom den sociala barn- och ungdomsvården. Det saknas exempelvis årlig nationell statistik om anmälningar, ansökningar och skälen till dessa. För att kunna följa utvecklingen inom den sociala barn- och ungdomsvården är det viktigt att utvecklingen av statistiken fortsätter och att den anpassas efter olika intressenters behov. Regeringen har initierat ett flertal satsningar som sammantaget bidrar till bättre möjligheter att följa den sociala barn- och ungdomsvården. Den nationella strategin för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården och och underliggande uppdrag till om att utveckla öppna jämförelser inom bl.a. den sociala barn- och ungdomsvården bidrar till förbättrade möjligheter att följa verksamheten. Ett annat viktigt initiativ i sammanhanget är regeringens uppdrag till om utvecklad statistikinsamling avseende insatser för barn och unga. Beläggningen vid de särskilda ungdomshemmen låg på en fortsatt hög nivå men SiS har framhållit att efterfrågan är svårbedömd och att det finns anledning att ha beredskap för att efterfrågan kan komma att minska under andra hälften av året. Angelägna utvecklingsområden inom den statliga ungdomsvården är skolverksamhet, dokumentation och samverkan med placerande kommuner. I myndighetens verksamhetsplan beskriver myndigheten hur områdena ska utvecklas framöver. Myndigheten ska också ta fram en strategisk plan som ska skapa förutsättningar för en mer långsiktig planering och styrning av verksamheten. I samband med har SiS fått kunskap och erfarenhet om vad som krävs för att få vårdkedjor att ge resultat samt förkorta vårdtiderna vid institution. Myndigheten bedriver ett aktivt utvecklingsarbete för att erfarenheterna från projektet ska tas tillvara i den ordinarie verksamheten och för att utveckla samverkan med placerande kommuner. Skälen till att människor behöver ekonomiskt bistånd är både strukturella och individuella. En av de viktigaste faktorerna är läget på arbetsmarknaden. När arbetslösheten är hög stiger biståndsmottagandet, liksom det sjunker vid högkonjunktur och låg arbetslöshet. Dock saknas en samlad nationell kunskap om ekonomiskt bistånd, t.ex. vilka insatser som ges och vad de ger för resultat. I många kommuner och på pågår emellertid ett arbete med att utveckla ett bedömningsinstrument som syftar till ett strukturerade arbetssätt för bedömning av vilken insats som bör ges en brukare för att stärka självförsörjningen. arbetar också med att öka kunskapen om ekonomiskt bistånd genom att utveckla statistiken. En sådan utvidgning av den officiella statistikinsamlingen kommer att öka möjligheten att på nationell nivå följa och analysera förändringar av befolkningens behov av bistånd, orsaker och hur människor rör sig mellan olika ersättningssystem.