prop · GX031d28 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ................................... Utfall för avgiften till EU-budgeten 2008........................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen........................................ 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet................................................................. Preliminärt utfall per utgiftsrubrik , betalningar............................................. Anslagna medel samt utfall ........................................................................ BNI-baserad avgift och Storbritannien-avgift......................................................... Avgift till tillfällig fond för omstrukturering av EU:s sockersektor...................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyndiganden (avsnitt 3), 2.för anvisar anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen enligt följande uppställning: Avgiften till Europeiska gemenskapen 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 2 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Europeiska unionens allmänna budget upprättas med stöd av artikel 268 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. EU-budge- tens utgifter och inkomster ska balansera varandra och det är budgetens utgifter som styr nivån på de totala inkomsterna. EU-budgetens inkomster utgörs främst av avgifter från medlemsstaterna. Avgifterna betecknas Egna medel och regleras i rådets beslut nr 436/2007/EG, Euratom av om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel. Enligt artikel 269 i EG-fördraget fattar rådet detta beslut med enhällighet. Det finns tre typer av egna medel: s.k. traditionella egna medel (tullar och liknande avgifter samt särskilda sockeravgifter), en mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift baserad på medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI). Utöver de tre typerna av egna medel finansieras EU-budgeten till en mindre del, , av gemenskapsskatter på löner och pensioner för anställda vid , EES-ländernas bidrag samt en del andra mindre poster. Egnamedelssystemet innehåller också ett antal omfördelningskomponenter av finansieringsbördan, dvs. rabatter på medlemsstaternas EU-av- gifter. För det första finns en särskild budgetre- duktion för , vanligen kallad den brittiska rabatten. Denna beräknas genom en formel som huvudsakligen baserar sig på differensen mellan EU-avgift exklusive rabatt och det återflöde som får från EU-budgeten. Rabatten minskar EU-avgift med jämfört med vad som hade varit fallet utan rabatt. rabatt finansieras av övriga medlemsstater. andel av finansieringen av den brittiska rabatten utgör således en särskild del av EU-avgift. , , och betalar dock av sin ordinarie finansieringsandel av den brittiska rabatten. För det andra har och särskilda nedsättningar av den BNI- baserade delen av EU-avgiften. nedsättning uppgår till priser. nedsättning uppgår till priser. För det tredje betalar , , och en mindre momsbaserad avgift än övriga medlemsstater. och Ne- derländerna betalar motsvarande av sin mervärdesskattebas, betalar och , medan övriga medlemsstater betalar motsvarande av sin mervärdesskattebas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Utgifterna på statsbudgeten utgörs av betalningar till kommissionen avseende EU-budgeten samt eventuella korrigeringar avseende . Avgiften kan förändras under löpande budgetår till följd av bl.a. faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , förändringar av medlemsstaternas BNI och mervärdesskattebaser samt eventuella beslut om förändringar av EU-budgetens utgiftssida. Historiskt sett har betydande förändringar av dessa slag skett under löpande budgetår. Budgetens storlek begränsas av ett antal långsiktiga ramverk. För det första finns en begränsning i rådets beslut om egna medel1 som innebär att det totala beloppet som tas ut som avgifter från medlemsstaterna inte får överskrida av EU:s totala BNI. I samma beslut anges att EU-budgetens anslag för åtaganden inte får överskrida av EU:s samlade BNI. Vidare begränsas utgifterna av den s.k. fleråriga budgetramen (kallades tidigare finansiella perspektivet) som innehåller tak för utgifterna fördelat på olika utgiftsrubriker (utgiftsområden). Budgetramen slås fast i ett s.k. interinstitutionellt avtal mellan rådet, parlamentet och kommissionen. Vid Europeiska rådets möte enades EU:s medlemsstater om en flerårig budgetram för perioden 20072013. Ramen innebär att EU-budgetens totala utgifter får uppgå till maximalt , uttryckt priser, vilket motsvarar av EU:s totala BNI . I tabell 2.1 redovisas utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet. vilket var ca högre än anvisat på statsbudgeten. Avvikelsen i förhållande till statsbudgeten förklaras dels av att växelkursen för avgift 2008 fastställdes till /euro (sista noteringsdagen 2007), vilket var högre än vad som be- 1 Rådets beslut nr 436/2007/EG, Euratom av om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel. räknades vid tiden för statsbudgeten , dels av att det gjordes revideringar av nationalräkenskaperna i såväl som i andra medlemsstater, vilket ledde till en högre BNI- och mervärdesskattebaserad avgift för 2008 än vad som hade beräknats. EU-avgiften är generellt svår att prognostisera. Storleken på EU-budgetens utgifter beror på osäkra faktorer som marknadsutvecklingen inom jordbrukssektorn, medlemsstaternas förmåga att medfinansiera och få bidrag från bl.a. EU:s program inom sammanhållningspolitiken, takten i genomförandet av EU-program m.m. Såväl medlemsstaterna som Europeiska kommissionen har svårt att göra exakta prognoser på dessa områden. Vidare avgörs storleken på avgift av utvecklingen av BNI och mervärdesskattebasen inte bara i utan även i EU:s övriga 26 medlemsländer. Ett annat svårprognostiserat område som har betydelse är olika medlemsstaters tullintäkter. Även växelkursen har betydelse för storleken på avgiften, vilket ytterligare försvårar prognosarbetet. För beräknas utgifterna bli ca lägre än vad som är anvisat på statsbudgeten , inklusive vårtilläggspropositionen 2009. Detta förklaras delvis av att tullintäkter har minskat jämfört med tidigare beräkningar, vilket i sin tur i första hand beror på minskad handel. En ytterligare orsak är att andel av EU:s samlade BNI beräknas bli lägre än tidigare prognostiserat. Det sistnämnda beror dels på en något större minskning i tillväxttakten i jämfört med EU-ge- nomsnittet, dels på att deprecieringen av kronan leder till en minskning av BNI mätt i euro. andel av EU:s samlade BNI beror dock av naturliga skäl även till stor del på utvecklingen av andra medlemsstaters BNI, inklusive relationerna mellan samtliga valutor som förekommer inom EU. En viktig förklaring till de kraftiga förändringar som har skett av prognosen är därför den osäkerhet som funnits avseende den ekonomiska utvecklingen i såväl som i övriga EU . Även uppdaterade data avseende medlemsstaternas mervärdesskattebaser har påverkat prognosen. mervärdesskattebas beräknas bli lägre än tidigare beräknat. Därtill har den s.k. brittiska rabatten påverkats av den ekonomiska utvecklingen i , inklusive den kraftiga deprecieringen av det brittiska pundet, vilket i sin tur påverkar storleken av finansiering av rabatten. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 1:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslagsnivån ligger betydligt lägre än avgifterna . Det beror på att det nya egnamedelsbeslutet, där BNI- och mervärdesskattebaserade reduktioner för ingår (se avsnitt 2.1) har trätt i kraft . Reduktionerna gäller 20072013. Eftersom beslutet har trätt i kraft först regleras även reduktionerna , vilket förklarar den låga EU-avgiften 2009. Till följd av reduktionerna av BNI- och mervärdesskattebaserade avgiftsdelar i det nya egnamedelsbeslutet beräknas EU- avgift 2010 och 2011 bli lägre än 2008. Detta trots att EU-budgetens utgifter förväntas bli högre 2010 och 2011 än 2008. EU-avgiften beräknas bli högre till följd av att utbetalningarna i stödprogrammen inom främst jordbruks- och sammanhållningspolitiken då beräknas vara högre än i början av programperioden. Utgifterna på EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden)2. Summan av åtaganden som togs i anspråk uppgick till ca , motsvarande ca vid växelkursen /euro3. Budgeterade åtaganden uppgick till ca . Utnyttjandegraden för åtaganden uppgick därmed till . Utgifterna (betalningarna) för EU-budgeten fördelade sig 2008 så som framgår av tabell 2.2. Målet för den svenska budgetpolitiken i EU ligger fast i enlighet med beslut (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Det innebär bl.a. att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU samt att belastningen på statsbudgeten ska hanteras i linje med de principer för finansiering av EU-medlemskapet som har fastslagit. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. 2 Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar från densamma såväl det aktuella budgetåret som kommande år. Betalningarna i EU-budgeten avser att täcka de belopp som faktiskt förväntas betalas ut det aktuella året. 3 Vilket var genomsnittskursen 2008. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Tabell 2.2 Preliminärt utfall per utgiftsrubrik , betalningar Skydd och förvaltning av Medborgarskap, frihet, EU som global partner Tabell 2.3 Anslagna medel samt utfall 1:1 Avgiften till Euro- Skillnaden förklaras dels av att växelkursen för avgift 2008 fastställdes till /euro (sista noteringsdagen 2007), vilket var högre än tidigare beräknat, dels av att det gjordes revideringar av nationalräkenskaperna i såväl som i andra medlemsstater, vilket ledde till en högre avgift för 2008 än vad som tidigare hade beräknats. De budgeterade betalningsanslagen uppgick till totalt 113,8 miljarder euro5. Preliminärt uppgick utfallet av totala betalningarna 2008 således till av budgeterade betalningar. Genomförandegraden bör dock ses mot bakgrund av att det lades ändringsbudgetar som sänkte de budgeterade betalningsanslagen med sammanlagt ca . Jämfört med den ursprungliga budgeten uppgick utfallet till . En relativ kraftig ursprunglig överbudgetering således. 2.4.2Utfall för avgiften till EU-budgeten 2008 Utfallet för den svenska EU-avgiften blev ca , vilket är , motsvarande , högre än vad som anvisades på statsbudgeten. 4 Häri ingår utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken. 5Exklusive administrativa utgifter för andra institutioner än kommissionen. Pensioner för samtliga institutioner ingår dock. Utfall för övriga institutioners administrativa utgifter finns ännu inte tillgängligt. uppnåddes flera resultat som ligger i linje med målet för den svenska budgetpolitiken i EU. EU-budgeten beslutades avseende betalningsanslagen till . Beslutet innebär en ökning av betalningarna med (0,) jämfört med budgeten . Avseende åtagandeanslagen beslutades de i budgeten till . Det innebär en marginal på till taket för åtaganden i den fleråriga budgetramen avseende 2009. Jämfört med 2008 ökar åtagandena med (2,). Sammanfattningsvis bedöms dessa resultat, vad gäller marginalerna till taken i den fleråriga budgetramen, ligga i linje med målen för den svenska budgetpolitiken i EU. Att upprätthålla tillräckliga marginaler mellan de årliga budgetarna och taken i den fleråriga budgetramen är nödvändigt för att undvika revideringar av budgetramen. I samband med förhandlingarna om budgeten beslutades emellertid om en engångsökning av budgetramen i syfte att kunna finansiera en snabbinsatsmekanism för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna . För detta ändamål överfördes medel från Katastrofreserven till utgiftskategorin EU som global aktör. 2009 finansieras verksamheten bland annat genom ett tillskott av medel från Flexibilitetsinstrumentet, som ligger utanför budgetramen nåddes en politisk överenskommelse om översynen av jordbruksreformen 2003, den s.k. hälsokontrollen av jordbrukspolitiken. Överenskommelsen innebär att en rad instrument för marknadsåtgärder (bl.a. offentlig lagring och exportsubventioner) tas bort och att utvecklingen mot mer direkt utbetalda stöd till jordbruket fortsätter och intensifieras. För den svenska EU-avgiften innebär det bättre möjligheter att beräkna faktiska utgifter och därmed avgiftens storlek. Detta eftersom jordbruksutgifterna blir mindre beroende av utveckling av marknaderna för jordbruksprodukter. ökar kostnaderna för jordbrukspolitiken i takt med att de länder som blev medlemmar 2004 respektive 2007 stegvis fasas in i direktstödsprogrammen. Vad gäller EU:s sammanhållningspolitik har kommissionen gjort mer realistiska, lägre, prognoser över betalningsnivåerna jämfört . Prognoserna påverkar storleken på den svenska avgiften, som dock revideras i efterhand baserat på faktiskt utfall av betalningarna. I uppgörelsen från Europeiska rådets möte om långtidsbudgeten 20072013 ingår att kommissionen ska presentera en rapport med en översyn av EU:s budget, innefattande både utgifts- och inkomstsidan. presenterade kommissionen meddelandet "Budgetreform för ett i förändring. Dokument för offentligt samråd inför budgetöversynen 2008/09" (SEK(2007)1188 slutlig) i syfte att inleda ett offentligt samråd med intresserade parter och starta en öppen debatt om EU:s finanser. Regeringen meddelade sin syn på budgetöversynen genom en inlaga till kommissionen. Regeringens inlaga finns liksom andra bidrag att läsa på kommissionens webbplats . Kommissionen förväntas presentera en rapport som kommer att ligga till grund för det fortsatta arbetet med budgetöversynen. fortsatte ratificeringsprocessen avseende EU:s nya inkomstsystem, det nya s.k. egnamedelsbeslutet. godkände beslutet (prop. 2007/08:41, bet. 2007/08:FiU12, rske. 2007/08:135). hade samtliga medlemsstater godkänt beslutet som därefter trädde i kraft. Beslutet innebar att de nya rabatterna på mervärdesskattere- spektive BNI-avgiften för bl.a. , som beskriv i avsnitt 2.1, börjar gälla. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 För lämnar den ett nationellt intygande avseende hanteringen av EU-medel. Intygandet ingår som en del i Årsredovisning för staten (skr. 2008/09:101). Intygandet syftar dels till att öka insyn i hur fullgör sitt förvaltningsansvar och hur tilldelade EU- medel används, dels till att stärka den interna styrningen och kontrollen vid de myndigheter som ansvarar för att förvalta medlen. beslutade regeringen (SFS 2008:119) att ändra namnet på EU-bedrägerirå- det, som är placerat vid till Rådet för skydd av EU:s finansiella intressen (). Rådet ska på ett effektivare och tydligare sätt främja en effektiv och korrekt användning av EU-relaterade medel samt effektivare åtgärder mot bedrägerier, missbruk och annan oegentlig hantering av sådana medel i . har inte lämnat några invändningar. Resultatet från den årliga granskning som Eu- ropeiska revisionsrätten gör finns ännu inte tillgängligt avseende 2008. En redogörelse för revisionsrättens iakttagelser avseende 2007 återfinns i avsnitt 7.5 i Årsredovisning för staten (skr. 2008/09:101). Den svenska EU-budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. Regeringen avser att verka för en reformering och modernisering av utgiftssidan med omprioriteringar mellan utgiftsrubrikerna och en minskning av den totala utgiftsvolymen. I den mån tillräcklig reformering och omprioritering inte uppnås på EU-budgetens utgiftssida, krävs även fortsättningsvis korrigeringar, rabatter etc. på inkomstsidan. Detta för att undvika att vissa medlemsstater, så som , får betala alltför höga nettoavgifter till EU:s budget (nettoavgift avspeglar skillnaden mellan vad en medlemsstat betalar till EU-budgeten och vad medlemsstaten får i återflöde i form av stöd och bidrag). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Arbetet med översynen av EU:s budget (se avsnitt 2.5) pågår. Vägledande för är här, liksom för arbetet med budgeten i stort, principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Regeringen har utifrån denna analys i sitt svar till kommissionen framfört att reformer och besparingar behövs avseende framför allt jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken. Analysen visar vidare att områden där åtgärder kan påvisa europeiskt mervärde är konkurrenskraft, miljö och klimat, rättsliga och inrikes frågor samt externa åtgärder. Denna inriktning skapar förutsättningar för en modern som fokuserar på insatser som ger ett tydligt europeiskt mervärde. Vad gäller EU:s årsbudget innebär kommissionens budgetförslag , i förhållande till 2009, en ökning med för åtaganden och en ökning av betalningarna med . Den högre nivån för betalningar jämfört med förklaras till stor del av ökade utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken. Direktstöden inom jordbrukspolitiken ökar bland annat på grund av att de nya medlemsstaterna fasas in och sammahållningspolitiken ökar i enlighet med den beslutade profilen på den fleråriga budgetramen 20072013. Restriktivitet är en utgångspunkt för den fortsatta behandlingen av budgetförslaget . Detta innebär bland annat att betalningsanslagen bör läggas på rimliga nivåer och att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan de årliga budgetarna och taken i den fleråriga budgetramen. 2.8.193:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen -1 403 890 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för betalning av avgiften till Europeiska gemenskapens allmänna budget (EU-budgeten), vilken regleras i rådets beslut om gemenskapernas egna medel (2007/436/EG, Euratom). Vidare används anslaget till betalning av avgift till en tillfällig fond för omstrukturering av EU:s sockersektor. Anslaget får även användas för att finansiera räntekostnader som kan uppstå till följd av förseningar i avgiftsinbetalningarna till EU-budge- ten. Sådana räntekostnader kan exempelvis uppstå i samband med tvister mellan regeringen och kommissionen avseende avgiftsinbetalningar. avgift till EU-budgeten beräknas 2010 uppgå till . I förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition innebär regeringens förslag en minskning med ca 2010. Beräkningen motsvarar en minskning med ca jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Utgiftsminskningarna förklaras av lägre beräknade tullintäkter, vilka till övervägande del betalas in till EU-budgeten, lägre svenskt mervärdesskattebas och lägre svensk andel av EU:s samlade BNI jämfört med tidigare beräkningar. Minskningen av BNI mätt i euro har förstärkts av deprecieringen av kronan i förhållande till euron. BNI-avgift påverkas även, som förklaras i avsnitt 2.2, av tillväxttakten i såväl som i övriga EU samt övriga medlemsstaters valutakurser, mervärdesskattebaser och tullintäkter. En förklaring till den beräknade minskningen av EU-avgiften är också lägre kostnader för finansieringen av den s.k. brittiska rabatten, vilket i sin tur beror på bl.a. den eko- nomiska utvecklingen i samt det brittiska pundets värde i förhållande till euron. Utgifterna uppgår enligt prognosen till . Jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition är prognosen ca lägre. Förklaringen till detta är i stort sett densamma som rörande 2010 och 2011. Nedan redovisas regeringens beräkning av de olika delarna av avgift till EU. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför EU-budgeten. Här ingår även tullar på jordbruksprodukter. Medlemsstaterna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. Beloppen i tabell 2.5 avser inbetalningen till kommissionen, dvs. de av uppbörden som tillfaller EU-budgeten. Tulluppbörden redovisas under inkomsttitel Tullmedel, bortsett från jordbrukstullarna som redovisas på inkomsttitel Jordbrukstullar och sockeravgifter. Tullavgifterna betalas in enligt faktisk uppbörd. Regeringen beräknar att tullavgiften kommer att uppgå till . Se förklaring i avsnitt 2.2. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Avgifterna på sockerproduktion, vilka tas ut i enlighet med EU:s gemensamma jordbrukspolitik, utgör i likhet med tulluppbörden EU-bud- getens egna medel. Även för dessa avgifter gäller att medlemsstaten får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader. Beloppen i tabell 2.6 visar inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel Jordbrukstullar och sockeravgifter. Sockeravgifterna betalas in enligt faktisk uppbörd. Regeringen beräknar att sockeravgifterna kommer att uppgå till . Tabell 2.7 Mervärdesskattebaserad avgift - 4 294 1801 - 4 592 992 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU-budgeten beräknas som en procentuell andel av medlemslandets mervärdesskattebas. Med det nya egnamedelsbeslutet, som har trätt i kraft , gäller fasta procentsatser för medlemsstaterna. Procentsatserna skiljer sig dock åt på så sätt att och ska betala en avgift som motsvarar av mervärdesskattebasen, ska betala 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 , och övriga medlemsstater av deras respektive mervärdesskattebas. Detta förklarar varför den mervärdesskattebaserade avgiften 2010 och 2011 ligger på en så pass mycket lägre nivå än 2008, då procentsatsen för samtliga medlemsstater låg på . För svensk del innebär det att den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas uppgå till ca . Det negativa beloppet 2009 beror på att då även får del av rabatterna avseende 2007 och 2008. Avgift baserad på bruttonationalinkomsten (BNI) och avgift avseende budgetreduktion Tabell 2.8 BNI-baserad avgift och Storbritannien-avgift -1 403 890 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Den del av avgiften som baseras på BNI beräknas på en prognos av medlemsstatens BNI för budgetåret. Uttaget beräknas så att det ska täcka återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. Avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till uppdaterade BNI-data samt EU- budgetens utfall. Avgiften baserad på BNI för beräknas uppgå till . I detta ingår också den särskilda nedsättning av BNI- avgiften som har. Nedsättningen uppgår till ca 1,5 mdkr.