prop · GX0371 · 2009-12-21 00:00:00 — sekretesslagen inte heller kan utgöra hinder mot att en handläggare . 2009/10:71 rådfrågar andra befattningshavare om ett ärende, åtminstone inte om det framstår som objektivt försvarbart. Vidare måste uppgifter fritt kunna lämnas till dem som på ett eller annat sätt deltar i beredandet och avgör- andet av ett ärende (jfr JO 1983/84 s. 262). Den enskildes integritet kan vidare skyddas av andra typer av bestämmelser än sekretessbestäm- melser. På hälso- och sjukvårdsområdet är 2 a § hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763) av grundläggande betydelse. Enligt den bestämmelsen ska verksamheten bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet och så långt det är möjligt utföras och genomföras i samråd med patienten. Mot bakgrund av den bestämmelsen har JO uttalat att en patients uttryckliga önskemål om att journaler inte ska lämnas till andra kliniker på samma sjukhus ska respekteras utom i rena nödsituationer (JO 1986/87 s. 199). Hälso- och sjukvårdssekretessen gäller för patientnämnderna Enligt 25 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (para- grafen motsvarar en bestämmelse som fanns i 7 kap. 1 § första stycket sekretesslagen fram till och därefter i 7 kap. 1 c § första stycket samma lag) gäller sekretess för uppgift om enskilds hälso- tillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Detsamma gäller i annan medicinsk verksamhet, exempelvis rättsmedicinsk och rättspsykiatrisk undersökning, insemina- tion, befruktning utanför kroppen, fastställande av könstillhörighet, abort, sterilisering, kastrering, omskärelse och åtgärder mot smittsamma sjuk- domar. Enligt 7 kap. 1 § första stycket respektive 7 kap. 1 § c första stycket sekretesslagen gällde nu nämnda sekretess även i ärenden hos nämnd med uppgift att bedriva patientnämndsverksamhet. I propositionen Stärkt patientinflytande (prop. 1998/99:4) anfördes att sekretessen inom hälso- och sjukvården gäller för ledamöter och tjänste- män i nämnder med uppgift att bedriva förtroendenämndsverksamhet inom hälso- och sjukvården (se bl.a. JO 1986/87 s. 206 och 1990/91 s. Förslaget till lag om patientnämndsverksamhet m.m. innebar inte någon ändring i denna del (a. prop. s 45). Lagrådet hade dock anfört att det synes tveksamt om nämndernas verksamhet kunde hänföras till hälso- och sjukvård enligt första stycket i dåvarande 7 kap. 1 § sekretesslagen och att avsikten inte syntes vara att nämnderna skulle utöva tillsyn som kunde falla under andra stycket i paragrafen samt att det därför var önskvärt att ett förtydligande gjordes. På Lagrådets inrådan förtydligades således dåvarande 7 kap. 1 § sekretesslagen första stycket, så att det klart framgick att patientnämnderna omfattades av sekretessen enligt det stycket (a. prop. s 45 och 95 f.). I propositionen m.m. (prop. 2007/08:126 s. 160 ff.), före- slogs att det i dåvarande sekretesslagen skulle införas flera bestämmelser som skulle bryta sekretessen enligt dåvarande 7 kap. 1 c § första stycket. Bestämmelserna innebar bl.a. att sådan sekretess inte skulle hindra att en uppgift lämnas från en myndighet som bedriver verksamhet som avses i 7 kap. 1 c § första stycket en kommun eller ett landsting till en annan sådan myndighet i samma kommun eller landsting. Regeringen ansåg att de nya bestämmelserna, som utredningen hade föreslagit skulle placeras i nya paragrafer, i större utsträckning borde inordnas i sekretesslagens systematik. För att sekretessregleringen skulle bli så lättillämpad som möjligt borde samtliga föreslagna sekretess- brytande bestämmelser inarbetas i 7 kap. 1 c §, där det redan sedan tidig- are fanns vissa sekretessbrytande bestämmelser. Det föreslogs således att de sekretessbrytande bestämmelserna skulle placeras dels i en punktupp- räkning i ett omarbetat sjätte stycke, dels i ett nytt sjunde respektive åttonde stycke. Vidare borde i ett nytt nionde stycke en hänvisning göras till vissa befintliga sekretessbrytande bestämmelser i 14 kap. 2 § sekre- tesslagen (a. prop. s. 169). De föreslagna ändringarna antogs av riks- dagen och trädde i kraft . Regleringen i offentlighets- och sekretesslagen Som nämnts har sekretesslagen ersatts av offentlighets- och sekretesslagen. Sekretessregleringen har i den nya lagen delats upp i fler kapitel, som bl.a. indelats i avdelningar. Vidare har långa paragrafer i sekretesslagen delats upp i kortare paragrafer i den nya lagen. Kapitlen har även försetts med underrubriker för att bli överskådliga. Det har i förarbetena till offentlighets- och sekretesslagen anförts att den redaktionella omarbetningen av sekretessregleringen har gjorts i syfte att göra den mer lättförståelig och användarvänlig samt att omarbetningen inte har varit avsedd att föranleda någon ändring i sak (prop. 2008/09:150 s. 290 f., 359 och 372374). Den tidigare gällande sekretesslagens kapitelindelning följer den punktuppräkning som i 2 kap. 2 § första stycket tryckfrihetsförordningen görs av de olika intressen för vilka offentlighetsprincipen får inskränkas. När det gäller sekretessgränser inom en myndighet har det, i förarbetena till offentlighets- och sekretesslagen utöver vad som i tidigare lagstift- ningsärenden anförts avseende sådana gränser, bl.a. anförts att det är en ofrånkomlig följd av sekretesslagens systematik att en myndighet kan ha att tillämpa såväl sekretessbestämmelser till skydd för allmänna intressen, som sekretessbestämmelser till skydd för enskilda intressen, utan att det är fråga om olika verksamhetsgrenar i sekretesslagens mening. Det har vidare anförts att sekretessregleringen avseende vissa områden av redaktionella skäl har delats upp på flera paragrafer i sekretesslagen utan att det för den skull kan anses vara fråga om olika verksamhetsgrenar i sekretesslagens mening. Som ett exempel på en sammanhållen sekretessreglering på ett och samma verksamhetsområde, vilken av redaktionella skäl har delats upp på flera paragrafer, nämns sekretessregleringen på hälso- och sjukvårdsområdet (7 kap. 1 c §, 2, 3 och 6 §§ sekretesslagen, se a. prop. s. 358). Endast om det finns olika delar av en myndighet som har att tillämpa sinsemellan helt olika slag av sekretessbestämmelser är det enligt förarbetena till offentlighets- och sekretesslagen fråga om olika verksamhetsgrenar i sekretesslagens respektive offentlighets- och sekretesslagens mening. Som exempel på Prop. 2009/10:71 olika verksamhetsgrenar anges t.ex. fiskala verksamhets- gren (som har att tillämpa 17 kap. 1 och 2 §§ samt 27 kap. offentlighets- och sekretesslagen) och brottsbekämpande verksamhets- gren (som har att tillämpa 18 kap. 1 och 2 §§ samt 35 kap. 1 och 2 §§ offentlighets- och sekretesslagen) (a. prop. s. 360). För att undvika att uppdelningen av sekretessregleringen i den nya lagen på bl.a. flera para- grafer ska ge intryck av att nya sekretessgränser eftersträvas anges i för- arbetena till offentlighets- och sekretesslagen att långa paragrafer i sekre- tesslagen, vilka delats upp i flera paragrafer i den nya lagen, i regel hållits samman under samma fetstilsrubrik i den nya lagen (a. prop. s. 359). Bestämmelserna i 7 kap. 1 c §, 2, 3 och 6 §§ samt 8 kap. 12 § sekre- tesslagen har i offentlighets- och sekretesslagen samlats i 25 kap. under fetstilsrubriken och sjukvård m.m.. Bestämmelsen i 7 kap. 1 c § första stycket sekretesslagen har i offentlighets- och sekretesslagen placerats i 25 kap. 1 § första stycket, utom såvitt avser patientnämnder- nas verksamhet. Den del av bestämmelsen i 7 kap. 1 c § första stycket sekretesslagen som avser patientnämnderna verksamhet har i offentlig- hets- och sekretesslagen placerats i 25 kap. 4 §. I sistnämnda bestämmelse anges att sekretess gäller i ärenden hos en nämnd med uppgift att bedriva patientnämndsverksamhet enligt lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. I sekretesslagen innehöll motsvarande sekretessbestäm- melse inte någon hänvisning till lagen om patientnämndsverksamhet, men Lagrådet ansåg att paragrafen skulle vinna i tydlighet om en sådan hänvisning infördes (a. prop. s 663). Paragrafen utformades i enlighet med vad Lagrådet förordade. De sekretessbrytande bestämmelserna i dåvarande 7 kap. 1 c § sjätte stycket sekretesslagen har i offentlighets- och sekretesslagen placerats i 25 kap. 11 §. I paragrafen anges att bestämmelserna bryter sekretessen enligt såväl 25 kap. 1 § som 4 §. Detta motsvarar vad som tidigare gällde enligt nämnda bestämmelse i sekretesslagen. Regeringens förslag: Bestämmelsen 25 kap. 11 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ändras så att den inte bryter sekretess som gäller hos patientnämndsverksamheten. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget. påpekar att flera nämnder i ett landsting eller en kommun kan ha till uppgift att bedriva sådan verksamhet, jfr 1 § lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m. mang i avsnitt 3 i promemorian tycks utgå från att patientnämndsverk- samheten i ett landsting eller en kommun alltid lyder under en och samma nämnd. I Västra /Västra Götalands- regionen finns således fyra patientnämnder. Dessa är organisatoriskt placerade direkt under regionfullmäktige. Genom den nu föreslagna lag- ändringen står det klart att sekretess råder mellan dessa patientnämnder. har inget att invända mot detta. Det hade dock varit önskvärt att nämnda förhållande samt eventuella praktiska konsekvenser av detta hade belysts i promemorian. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att patienter och andra som vänder sig till en patientnämnd måste vara säkra på att de upp- gifter som de lämnar till nämnden inte förs vidare till annan del av hälso- och sjukvården, utan deras samtycke eller efter en sekretessprövning. Det är därför viktigt att det finns sekretess mellan patientnämnd och t.ex. inrättningar inom hälso- och sjukvården för att inte patienternas för- troende till patientnämnden ska skadas. I förarbetena till lagstiftning om patientnämndsverksamhet underströks att det är angeläget att undvika att nämnderna bland hälso- och sjuk- vårdspersonalen uppfattas som ensidiga företrädare för patienterna och därmed på ett olyckligt sätt upplevs som motparter till den berörda personalen. Det är dock också viktigt att patienter och andra enskilda inte uppfattar nämnderna och deras tjänstemän som en osjälvständig del av hälso- och sjukvårdsorganisationen (prop. 1991/92:148 s. 18 och prop. 1998/99:4 s. 39). Det framgår av vad som anförts tidigare att all hälso- och sjukvårds- verksamhet som lyder under samma nämnd inom ett landsting eller en kommun utgör en och samma verksamhetsgren i offentlighets- och sekre- tesslagens mening. I normalfallet torde patientnämndsverksamhet lyda under annan nämnd inom ett landsting eller en kommun än sådan nämnd som ansvarar för hälso- och sjukvård eller annan medicinsk verksamhet, dvs. det är inte fråga om verksamhet inom samma myndighet. I sådana fall föreligger sekretess mellan patientnämnden och övrig verksamhet inom hälso- och sjukvården eller annan medicinsk verksamhet (8 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). Om patientnämndsverksamheten skulle lyda under samma nämnd som ansvarar för all hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet inom ett landsting eller en kommun blir följden att verksamheterna utgör en och samma verksamhetsgren i offentlighets- och sekretesslagens mening. I så fall finns det inga sekretessgränser mellan dessa verksam- heter. Det innebär dock inte att det är fritt fram för personal som arbetar inom samma myndighet att utbyta sekretessbelagda uppgifter. Som an- förts i avsnitt 4.2. har bl.a. JO uttalat att det torde stå klart att en befatt- ningshavare inte har någon obegränsad frihet att lämna uppgifter som omfattas av sekretess till sina arbetskamrater, se vidare vad som anförts om detta i avsnitt 4.2 och de hänvisningar som intagits där. Med hänsyn till vad som i tidigare lagstiftningsärenden anförts om vikten av att patientnämndsverksamheten handhas så att den av patienter kan upplevas som fristående i sin uppgift, anser regeringen att det i och för sig finns skäl att överväga att ändra offentlighets- och sekretesslagen, så att bestämmelsen om sekretess i patientnämnders verksamhet placeras under en egen fetstilsrubrik i 25 kap. i syfte att göra den verksamheten till en egen verksamhetsgren i offentlighets- och sekretesslagens mening. Som nämnts i avsnitt 4.2 har dock JO ifrågasatt om det krav på själv- ständighet som uppställs i lagen för att det ska finnas en sekretessgräns mellan olika verksamhetsgrenar inom en myndighet (8 kap. 2 § offentlig- hets- och sekretesslagen), verkligen kan anses uppfyllt när den yttersta beslutanderätten för två olika verksamhetsgrenar tillkommer en för båda verksamheterna gemensam nämnd. Mot denna bakgrund anser reger- ingen att överväganden avseende en sekretessgräns mellan patient- nämndernas verksamhet och övrig hälso- och sjukvårdsverksamhet inte bör ske i detta lagstiftningsärende utan i samband med att det förslag till nya sekretessgränser inom och mellan kommuner och landsting som lämnats av OSEK behandlas. Vid införandet av patientdatalagen (2008:355) ändrades dåvarande 7 kap. 1 c § sekretesslagen varvid sekretessbrytande bestäm- melser infördes i den paragrafen. Paragrafen utformades på ett sådant sätt att den i vissa situationer även bröt den sekretess som gällt för patient- nämnd i förhållande till annan verksamhet inom hälso- och sjukvården. I det lagstiftningsärendet var inte syftet att åstadkomma sådan sekretess- brytande reglering vad gäller patientnämndsverksamheten. Bestämmel- serna i 25 kap. 11 § första stycket 14 offentlighets- och sekretesslagen bör därför ändras så att den inte bryter den sekretess som gäller i patient- nämndsverksamheten enligt 4 §. Enligt 25 kap. 11 § första stycket 5 hindrar sekretess inte att uppgift lämnas för forskning, framställning av statistik eller för administration på verksamhetsområdet. Den sekretessbrytande bestämmelsen tillkom genom en ändring i sekretesslagen som trädde i kraft , (prop. 1990/91:111, KU34, rskr. Det framgår inte att det fanns en avsikt att bryta sekretessen hos förtroendenämnderna. Det finns därför inte anledning att låta den sekretessbrytande bestämmelsen omfatta även patientnämndsverksamhet. Av 25 kap. 11 § första stycket 6 offentlighets- och sekretesslagen följer att sekretess enligt 1 eller 4 § inte hindrar att uppgift lämnas till en enskild enligt vad som föreskrivs i 2 § lagen (1988:1473) om undersök- ning beträffande vissa smittsamma sjukdomar i brottmål, 26 a och 28 §§ lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, 4 kap. 8 § smittskyddslagen (2004:168), 6 kap. 5 och 7 kap. 7 §§ lagen (2006:351) om genetisk inte- gritet m.m., 16 a och 18 a §§ lagen (2006:496) om blodsäkerhet, 20 a, 20 b och 21 a §§ lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler. Det bedöms inte finnas skäl att bryta sekretessen hos patientnämnderna i de aktuella situationerna, eftersom patientnämnderna inte har tillgång till sådana uppgifter eller fullgör sådana verksamheter som den sekretessbrytande bestämmelsen reglerar. Den sekretessbrytande bestämmelsen bör därför inte omfatta även patientnämndsverksamhet. Ovan nämnda sekretessbrytande regler i 25 kapitlet 11 § ska enligt regeringens förslag således bara bryta sekretessen enligt 1 §, dvs. den sekretess som gäller inom hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, och inte den sekretess som gäller patientnämndsverksam- heten enligt 4 §. har påtalat att det inom samma region eller Prop. 2009/10:71 landsting kan finnas flera nämnder som bedriver patientnämndsverksam- het och att förslaget innebär att sekretess kommer att råda mellan de olika verksamheterna. Regeringen konstaterar att så blir fallet. Det nämnda förhållandet bör dock inte hindra de olika patientnämnderna att utbyta erfarenheter med varandra så länge inte sekretesskyddade personupp- gifter röjs. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Några övergångsbestämmelser behövs inte. Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har haft något att erinra mot Skälen för regeringens förslag: I promemorian föreslogs att ändringen skulle träda i kraft . Regeringens uppfattning är att lagändringen bör träda i kraft , men gör be- dömningen att den fortsatta behandlingen förutsätter ett senare datum för ikraftträdande. Några övergångsbestämmelser behövs inte. Regeringens bedömning: Förslaget bedöms inte få några ekonomiska konsekvenser för stat, kommun eller landsting. Förslaget medför inga kostnader för företag. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har haft något att erinra mot Skälen för regeringens bedömning: I propositionen föreslås att sekretessbrytande bestämmelser som rör patientnämnderna tas bort. Regeringen bedömer att ändringen inte innebär några ökade kostnader. Förslaget berör inte företag och medför därför inte heller några kost- nader för dem. Förslaget behandlas i avsnitt 5. I paragrafen föreslås även en språklig korrigering varvid ordet "och" ersätts med ordet "eller", se lydelse av dåvarande 7 kap. 1 § femte stycket sekretesslagen (1980:100), SFS 2001:500 och prop. 2000/01:81, jfr med SFS 1998:1657. Författningsförslag i promemorian Patientnämnderna begränsning av sekretessbrytande bestämmelse (Ds 2009:31) Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 25 kap. 11 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. hindrar inte att uppgift lämnas inte att uppgift lämnas bedriver verksamhet som avses i 1 bedriver verksamhet som avses i eller 4 § i en kommun till en annan 1 § i en kommun till en annan bedriver verksamhet som avses i 1 bedriver verksamhet som avses i eller 4 § i ett landsting till en 1 § i ett landsting till en annan annan sådan myndighet i samma bedriver verksamhet som avses i 1 bedriver verksamhet som avses i eller 4 § eller till en enskild vård- 1 § eller till en enskild vårdgivare givare enligt vad som föreskrivs enligt vad som föreskrivs om om sammanhållen journalföring i patientdatalagen (2008:355), patientdatalagen (2008:355), 4. till ett nationellt eller regionalt kvalitetsregister enligt patient- 5. från en driver verksamhet som avses i 1 bedriver verksamhet som avses i eller 4 § inom en kommun eller ett landsting till annan sådan myn- myndighet för forskning och fram- dighet för forskning eller fram- ställning av statistik eller för ställning av statistik eller för området, om det inte kan antas att området, om det inte kan antas att den enskilde eller någon när- den enskilde eller någon när- stående till den enskilde lider men stående till den enskilde lider men om uppgiften röjs, eller om uppgiften röjs, eller 6. till en enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1988:1473) om undersökning beträffande vissa smittsamma sjukdomar i brottmål, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, smittskyddslagen (2004:168), 6 och 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., lagen (2006:496) om blodsäkerhet, eller lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över Patientnämnderna begränsning av sekretessbrytande bestämmelse (Ds 2009:31) ombudsmän (), Datainspektionen, , kommun, , kommun, , , läns landsting, landsting, Västra , , , , , i , i läns landsting, i , i landsting, i , Kommuner och Landsting Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 25 kap. 11 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. 1 eller 4 § hindrar inte att uppgift lämnas inte att uppgift lämnas bedriver verksamhet som avses i 1 bedriver verksamhet som avses i eller 4 § i en kommun till en annan 1 § i en kommun till en annan bedriver verksamhet som avses i 1 bedriver verksamhet som avses i eller 4 § i ett landsting till en 1 § i ett landsting till en annan annan sådan myndighet i samma sådan myndighet i samma lands- bedriver verksamhet som avses i 1 bedriver verksamhet som avses i 1 § eller till en enskild vårdgivare enligt vad som föreskrivs om patientdatalagen (2008:355), (2008:355), bedriver verksamhet som avses i 1 bedriver verksamhet som avses i eller 4 § inom en kommun eller ett landsting till annan sådan myndig- landsting till annan sådan myndig- het för forskning och framställning het för forskning eller fram- av statistik eller för administration ställning av statistik eller för på verksamhetsområdet, om det inte kan antas att den enskilde eller området, om det inte kan antas att någon närstående till den enskilde den enskilde eller någon när- lider men om uppgiften röjs, eller stående till den enskilde lider men om uppgiften röjs, eller 6. till en enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1988:1473) om undersökning beträffande vissa smittsamma sjukdomar i brottmål, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, smittskyddslagen (2004:168), 6 och 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., lagen (2006:496) om blodsäkerhet, eller lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , regeringsrådet och justitierådet . Patientnämnderna begränsning av sekretessbrytande bestämmelse Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , Husmark , , , , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , , Regeringen beslutar proposition 2009/10:71 Patientnämnderna begränsning av sekretessbrytande bestämmelse