prop · GX031d23 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 1:1 : Administration............................................................. 1:3 : Administration............................................................. 1:6 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. ................... 1:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m................................................ 1:9 : Administration ................................................... 1:10 Driftbidrag till icke statliga flygplatser........................................ 1:11 Rikstrafiken: Administration ....................................................... 1:13 Viss internationell verksamhet..................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.8.171:16 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska 1:17 Trängselskatt i : Administrationskostnader m.m...... Vissa tidigare ställningstaganden av .................................... Politiken för informationssamhället .................................................................... Analys och slutsatser............................................................................. 4.7.12:1 : Förvaltningskostnader för vissa 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade .............. 2:3 Grundläggande betaltjänster......................................................... 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. ......................... 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation .............. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer............................... Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 22 Kommunikationer......... Ramnivå 2010 realekonomisk fördelad. Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, netto .......................... Utgiftsutveckling inom område transportpolitik................................................... Skatteutgifter inom transportpolitiken, netto Andel kvinnor och män i genomförda resor........................................................... Antal genomförda resor, 20062008........................................................................ Kostnad per resa, 20062008.................................................................................... Verksamhetens fördelning i förhållande till de transportpolitiska målen ............. Ekonomisk utveckling för VTI................................................................................ Projekt som beviljats medel för utlysningar.............................. Uppfyllelse av verksamhetsmålen i regleringsbrev .............. Uppföljning av åtgärder i nationell väghållningsplan ........................................... Uppföljning av åtgärder i regionala planer............................................................ Uppföljning av länsfördelning i regional plan ...................................................... Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt större än som öppnats för trafik ....... Uppfyllelse av verksamhetsmålen i regleringsbrev ............ Uppföljning av objekt som öppnats för trafik .................................. Statens järnvägars resultat efter finansnetto ......................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 : Administration ..... Intäkter som disponerar....................................................................... Intäkter som inte disponerar................................................................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden, inklusive Beräknad nettoupplåning för vägar 20092017 .................................................... Beräknad låneskuld för vägar 20082017 .............................................................. Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar 20082017 ............. Anslaget 1:2 Väghållning fördelat på anslagsposter och delposter...................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 : Administration ..... Uppdrags- och avgiftsintäkter m.m....................................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Beräknad nettoupplåning för och vissa järnvägsprojekt 2009 Beräknad låneskuld för och vissa järnvägsprojekt 20082017............ Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för järnvägar m.m. 2008 Fördelning av anslaget på anslagsposter ................................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för Härledning av anslagsnivån 20102012, för Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Ersättning för sjöräddning, Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:7 Ersättning till viss Härledning av anslagsnivån 20102012, för Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:9 : Härledning av anslagsnivån, 20102012 för 1:10 Driftbidrag till icke Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:11 Rikstrafiken: Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:12 Trafikavtal................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:13 Viss internationell Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:14 Statens väg- och Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:15 för Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:16 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk .................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:17 Trängselskatt i : Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom vägtrafikområdet som 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Intäkter från uppdragsverksamhet inom vägtrafikområdet som Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom sjöfartsområdet som Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom luftfartsområdet som Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:18 Transportstyrelsen................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:19 Trafikanalys............................. Utgiftsutveckling inom politiken för informationssamhället................................ Bredbandsstöd 20012007 (2008) ........................................................................... Total finansiering av bredbandsprojekt per Indikatorer på måluppfyllelse .................................................................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter .................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för funktionshindrade .......................................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:3 Grundläggande Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:4 Informationsteknik: Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ............................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:5 Driftsäker och tillgänglig 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Väghållning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 31 efter 2010 (avsnitt 3.8.2), för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.6), 7.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.6), 2.godkänner att regeringen får be- 8. godkänner förslaget till investeringsplan för sluta om en låneram i om högst 4 för E6 Svinesundsförbindelsen och prioriterade vägprojekt m.m. (avsnitt 3.8.2), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Banhållning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 78 efter 2010 (avsnitt 3.8.4), 4.godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 8 för investeringar i eldriftsanläggningar för järnväg och prioriterade järnvägsprojekt m.m. (avsnitt 3.8.4), 5.godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 17 till (publ) för fortsatt utbyggnad av (avsnitt 3.8.4), 6.godkänner de ekonomiska målen för och föreslagen prisrestriktion samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet för 20102012 (avsnitt 3.8.6), 9.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:12 Trafikavtal ge Rikstrafiken befogenheter att ingå ekonomiska förpliktelser i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 under 20112022 (avsnitt 3.8.12), 10.godkänner att tidigare ställningstaganden rörande , och inrättande och organisation ska upphöra att gälla (avsnitt 3.8.21), 11.godkänner de ekonomiska målen för och föreslagen prisrestriktion och bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.22), 12.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.22), 13.godkänner förslaget till investeringsplan för för 20102012 (avsnitt 3.8.22), 14.godkänner Statens järnvägars ekonomiska mål och finansieringsmodell samt bemyndigar regeringen att ge Statens järnvägars finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.23), 15.bemyndigar regeringen att utöka Svensk- Danska Broförbindelsen Aktiebolags låneram för lån i till 3 exklusive kapitaltjänstkostnader och mervärdesskatt (avsnitt 3.8.24), 16.fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst (avsnitt 4.7.1), 17.bemyndigar regeringen att för ramanslag 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för funktionshindrade ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 (avsnitt 4.7.2), 18.bemyndigar regeringen att för ramanslag 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2012 (avsnitt 4.7.5), 19.för anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt följande uppställning: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1:10 Driftbidrag till icke statliga flygplatser Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Trängselskatt i : Administrationskostnader m.m. : Förvaltningskostnader för vissa Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsområde Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Totalt för utgiftsområde 22 Kommunikationer 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna för utgiftsområde Kommunikationer till . föreslår regeringen i tilläggsbudget i samband med denna proposition att tillförs utgiftsområdet. Medlen är till största delen hänförliga till överföringar i samband med bolagiseringen av enhet om och till tidigareläggning av underhållsåtgärder inom väg om samt en satsning på redan pågående järnvägsinvesteringar om . Regeringens förslag till anslag 2010 för transportpolitiken uppgår till 39 607 miljoner Skillnaden mellan utfall och anslagsnivån 2009 beror på den extraamortering av låneskulden för vägar och järnvägar som beslutat om i enlighet med regeringens förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen (prop. 2009/09:2, bet. 2008/09:FiU, rskr. 2008/09:55). Förslag till anslag 2010 för politiken för informationssamhället uppgår till . Den högre nivån i förhållande till 2009 beror framför allt på att anslagsmedel för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer tillförts området. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 beräknas de totala anslagen inom utgiftsområdet till respektive . Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Beloppen är delvis en konsekvens av tidigare fattade beslut om tillfälligt ökade anslag. En tillfällig höjning av anslagsnivån innebär att en motsvarande nedjustering görs året efter. Beloppet 2012 är utöver ovan nämnda budgettekniska skäl delvis en konsekvens av den neddragning som aviseras i denna proposition med anledning av den föreslagna tidigareläggningen av investerings- och underhållsåtgärder 2009 och 2010. Av tabell 2.3 framgår utgiftsområdets ram realekonomiskt fördelad på transfereringar, verksamhetskostnader och investeringar. Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomisk fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 22 Kommunikationer redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse 2008/09:183 Redovisning av skatteutgifter . I tabellen nedan redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 22 Kommunikationer. I avsnitt 3.3 redovisas de enskilda skatteutgifterna inom transportpolitiken. För politiken för informationssamhället finns inga aktuella skatteutgifter att redovisa. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, netto 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I transportpolitiken ingår områdena vägar, järnvägar, sjöfart och luftfart. Det övergripande målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. De myndigheter, affärsverk och större bolag som verkar inom transportpolitiken är: , , , , , , , , , , , Verket för innovationssystem, , AB , , , och , och . Vidare verkar länsstyrelserna inom transportpolitiken genom sin verksamhet inom körkort- och yrkestrafikområdet fram till då verksamheten överförs till Transportstyrelsen. inrättas två nya myndigheter, och Trafikanalys. avvecklas , och . Inom transportpolitiken finns även ett antal mindre bolag inom bl.a. väg- och järnvägsområdena. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område transportpolitik 1:6 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål 1:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1:10 Driftbidrag till icke statliga flygplatser 1:11 Rikstrafiken: Administration 1:13 Viss internationell verksamhet 1:16 Från EG-budgeten finansierade stöd till 1:17 Trängselskatt i : 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna för transportpolitiken till . föreslår regeringen i tilläggsbudget i samband med denna proposition att anslaget 1:2 Väghållning och statsbidrag ökas med för tidigareläggning av underhållsåtgärder. Vidare föreslår regeringen att anslaget 1:3 : Administration tillförs för att täcka de omställningskostnader som uppstår i samband med bolagiseringen av enhet . Anslaget 1:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ökas med för satsning på redan pågående järnvägsinvesteringar och med för att täcka det underskott i myndighetskapital som uppstår i samband med bolagiseringen av enhet . Vidare föreslår regeringen att förs till anslaget 1:5 Transportstyrelsen för förberedande åtgärder inför konkurrensutsättningen av fordonsbesiktningsverksamheten, finansiering sker genom att anslaget 1:2 Väghållning och statsbidrag minskas med motsvarande belopp. För anslaget 1:9 : Administration föreslås att tillförs för ökade kostnader till följd av överklaganden av nämndens avslagsbeslut beträffande sjöfartsstöd och att anslaget 1:11 Rikstrafiken: Administration minskas med motsvarande belopp. Då ansökningar gällande väg- och järnvägsprojekt inom ramen för TEN (Transeuropeiska nätverk) har beviljats mer EU-bidrag än vad regeringen prognostiserat för samt att detta i sin tur innebär att fler studier och nya projekt inom väg- och järnvägssektorn kan genomföras gör regeringen bedömningen att anslaget 1:16 Från EG- budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk ökas med . Sammanlagt föreslår regeringen att området tillförs i tilläggsbudgeten i samband med denna proposition. Prognosen avseende de totala utgifterna för transportpolitiken uppgår till . Regeringens förslag till anslag 2010 för transportpolitikens område uppgår till sammanlagt . beräknas anslagen inom området till respektive . Skatteutgifterna inom utgiftsområde 22 Kommunikationer samt en definition av begreppet redovisas i avsnitt 2.3. I Tabell 3.2 följer en redovisning av de nettoberäknade skatteutgifter som kan hänföras till transportpolitikens område. I anslutning till tabellen ges en kortfattad beskrivning av respektive skatteutgift. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.2 Skatteutgifter inom transportpolitiken, netto Energiskatt på dieselbränsle i naturgas och gasol som drivmedel Energiskattebefrielse på bränsle för Skattesatsen är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon Skattesatsen för dieselolja i miljöklass 1 jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 1, vilken utgör på hela transportområdet. I praktiken utgörs nästan all bensin- och dieseloljeanvändning av miljöklass 1. motsvarar skattesatsen för bensin i den främsta miljöklassen /kWh medan dieselolja i den främsta miljöklassen, dvs. miljöklass 1, beskattas med motsvarande /kWh. Skatteutgiften utgörs av mellanskillnaden i skattesats. Skatteutgiften för dieselbränsle uppgår till /kWh. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Särskild energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Befrielsen gäller endast för naturgas och gasol som drivmedel. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Befrielsen gäller elförbrukning för järnväg och tunnelbana. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Bränsle i dieseldrivna järnvägsfordon beskattas inte. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel Befrielse gäller för koldioxidneutrala drivmedel. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart beskattas flygbränsle som förbrukas i luftfartyg, när luftfartyget används för privat ändamål. Yrkesmässig förbrukning av bränsle som används som flygbränsle beskattas inte. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Bränsleförbrukning i dieseldrivna järnvägsfordon är befriad från koldioxidskatt. utgörs av full koldioxidskattesats. Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart beskattas flygbränsle som förbrukas i luftfartyg, när luftfartyget används för privat ändamål. Yrkesmässig förbrukning av bränsle som används som flygbränsle beskattas inte. utgörs av full koldioxidskattesats. Sjöfartsstöd ges till last- och passagerarfartyg i internationell trafik. Stödet ges genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. Krediteringen utgör en skatteutgift. Målen för transportpolitiken fastställdes av i enlighet med regeringens förslag i propositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). I enlighet med beslut ska det övergripande målet för transportpolitiken även fortsättningsvis vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I och med beslut har de tidigare sex delmålen ersatts med dels ett funktionsmål tillgänglighet, dels ett hänsynsmål säkerhet, miljö och hälsa. Resultatbeskrivningen i det följande görs emellertid i förhållande till de tidigare målen, dvs. att inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning bidra till delmålen om ett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet, en säker trafik, en god miljö, en positiv regional utveckling samt ett jämställt transportsystem. I detta avsnitt ges en övergripande resultatredovisning för insatserna som gjorts inom transportpolitiken. Vidare redogörs särskilt för resultaten för verksamheten som bedrivs inom Rikstrafiken, (), (), samt (). En närmare redovisning för resultat inom respektive trafikslag lämnas i efterföljande avsnitt. , , och Transportstyrelsen har redovisat ett uppdrag från regeringen avseende etapp 1 i det prioriterade nät som ska vara användbart för personer med funktionsnedsättning (N2009/5065/TR). Av redovisningen framgår bl.a. att tre stationer i det prioriterade järnvägsnätet har åtgärdats och att sammanlagt 40 av 150 tidigare utpekade järnvägsstationer kommer att åtgärdas till utgången av 2010. Vidare framgår att 219 av 554 utpekade busshållplatser på det statliga vägnätet är anpassade enligt nu gällande föreskrifter. Förbättrad tillgänglighet inom och mellan regioner leder till större valmöjligheter och därmed även tillgång till en större lokal arbetsmarknad. Etappmålet om successivt förbättrad tillgänglighet inom regioner samt mellan regioner och omvärlden har delvis uppnåtts. I glesbygd har det dock skett en viss försämring i tillgänglighet, i huvudsak till följd av att det genomfördes förändringar av den högsta tillåtna hastigheten på vägnätet för att förbättra trafiksäkerhet och miljö. I skogslänens inland har detta i de allra flesta fall inneburit en sänkning av hastigheten.