prop · GX031d3 · 2009-09-21 00:00:00 — Samhällsekonomi och 2 finansförvaltning 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Förslag till riksdagsbeslut .................................................................................... Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ................................ Insatser inom den finansiella sektorn .................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ Revisionens iakttagelser m.m. .............................................................. Regeringens aktuella ambitioner inom finansmarknadsområdet....... 2.6.2Fortsatt arbete med att minska de felaktiga utbetalningarna från Analys och slutsatser ............................................................................ 1:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling ......................... Effektiv offentlig upphandling ............................................................................ Analys och slutsatser ............................................................................ 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Analys och slutsatser ............................................................................. 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor ............................................................. 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m ......................................................... Prognos ................................................................- och uppföljningsverksamhet 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Planerade reformer och insatser........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Kredit till annan stat............................................................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ God redovisningssed för företag och organisationer m.m. ............................. Analys och slutsatser .......................................................................... 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter ........................................... Analys och slutsatser .......................................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 2 ................................................................. Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och Precisering av ramnivå 2010. Ramnivå 20102012 Realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning.............................................................. Anslagsutveckling för 1:1 Statskontoret.................................................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Statskontoret............................... Anslagsutveckling för 1:2 Kammarkollegiet............................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Kammarkollegiet......................... Anslagsutveckling för 1:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling......... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Avveckling av Verket för Anslagsutveckling för 1:8 ............................................... 3.11 Offentligrättslig verksamhet .................................................................................. 3.12 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:8 .......... Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt.......................................................... Andel med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 20062008..................................................................................... Anställda som har beviljats tillfällig sjukpension respektive sjukpension Ärenden som lett till åtgärd av myndigheternas personalansvarsnämnder Genomsnittsålder för respektive kompetenskategori och för samtliga Anslagsutveckling för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor ........................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor ........ Anslagsutveckling för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m....................................... 5.10 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Statliga tjänstepensioner Nyckeltal för SCB:s verksamhet.............................................................................. Anslagsutveckling för 1:9 ................................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:9 .............. Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år........................ 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år ....................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 .................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:7 .................. Statens byggnader, mark och annan fast egendom ................................................. Uppgifter om det ekonomiska läget för ............................ Uppgifter om det ekonomiska läget för ............................... Investeringsplan för 20102012......................................... pågående och planerade investeringar över 20 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för ..................... Anslagsutveckling för 1:10 Bidragsfastigheter........................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:10 Bidragsfastigheter..................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Investeringsplan för 20102012 .......................................... pågående och planerade investeringar över 20 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för ...................... Procentuell fördelning av kostnader per verksamhet.......... Totalt nedlagd tid i antal timmar på tillsynsaktiviteter i riskklasserna .................. Genomsnittlig handläggningstid för tillstånds- och Anslagsutveckling för 1:11 ..................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:11 .................. Antalet betalningar samt kostnader för betalningar i statens betalsystem ......... Resultat av aktiv förvaltning, ...................................................... Lån med kreditrisk hos ........................................................... Översikt, stabilitetsfonden ........................................................ garanti- och kreditverksamhet1............................................. In- och utlåningsverksamheten i Statens internbank ........................................... 10.10 Insättningsgaranti och investerarskydd............................................................... 10.11 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:12 ................ Ekonomiska nyckeldata 2008-2011....................................................... Anslagsutveckling för 1:13 ................................................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:13 ............. Anslagsutveckling för 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter........................ Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:14 Vissa garanti- och Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna (2008).......................... Anslagsutveckling för 1:15 ......................................................... Offentligrättslig verksamhet Avgifter för årlig revision, inkomsttitel ..... Uppdragsverksamhet Avgiftsfinansierade internationella uppdrag................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:15 ...................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden Fördelning av kvinnor och män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer 19992008 ....................................... Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på Sjukfrånvaro som andel av tillgänglig arbetstid uppdelat på kön och ålder 2007 och 2008 ....................................................................................................... Andelen anställda inom olika åldersgrupper i staten 2003 och 2008..................... Statsanställda som uppnår pensionsålder 2009-2018.............................................. Kalkylmässigt resultat för realskulden .................................................................. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit i på högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter (avsnitt 3.5.2), 2.bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit i på högst för att tillgodose Statens pensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen (avsnitt 5.6.2), 3.godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 2012 (avsnitt 8.5.1), 4.bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån inom en ram av högst 12 i för investeringar i fastigheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 8.5.1), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå ekonomiska avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 8.5.2), 6.godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 2012 (avsnitt 8.5.3), 7.bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån inom en ram av högst 9 i för investeringar i mark, anläggningar och lokaler i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 8.5.3), 8.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit till på högst (avsnitt 11.5), 9.för anvisar anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, såvitt avser anslag som står till regeringens disposition (anslagen 1:11:14), enligt följande uppställning: 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10.bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av (avsnitt 13.5.1), 11.för anvisar ett anslag under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning för enligt följande uppställning: Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling Vissa garanti- och medlemsavgifter 1 Anslag avsett för . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdets huvudsakliga ändamål och innehåll är i stora drag oförändrade jämfört . Vissa frågor om elektronisk förvaltning och rättsinformation ingår numera i utgiftsområde 1 respektive utgiftsområde 4 Rättsväsendet och premiepensionsadministrationen redovisas i utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. har uppgifter om bidragshantering, statlig bolagsredovisning, sektorsspecifika ekonomiska uppgifter om primärkommuner m.m. tillkommit från andra utgiftsområden. I utgiftsområdet ingår i likhet statlig förvaltningspolitik (avsnitt 3), offentlig upphandling (avsnitt 4), statliga arbetsgivarfrågor (avsnitt 5), statistik samt prognos- och uppföljningsverksamhet (avsnitt 67). Vidare ingår fastighetsförvaltning (avsnitt 8), tillsyn m.m. (avsnitt 9), finans- och skuldförvaltning (avsnitt 10) samt normgivning i redovisningsfrågor m.m. (avsnitt 12). Ett nytt avsnitt 11 om kredit till annan stat har tillkommit. Utgiftsområdet omfattar vidare ett femtontal förvaltningsmyndigheter under regeringen, ett tiotal nämnder m.m. samt under (avsnitt 13). Genom förändringar i regeringens stabsstöd och nytillkommande uppgifter har bl.a. för utveckling i staten () inrättats och Verket för förvaltningsutveckling (Verva) är under avveckling. Vidare har Kammarkollegiet fått flera nya uppgifter. Statskontoret, , och har fått utökade uppgifter eller förstärkts resursmässigt. Vissa andra verksamheter har varit eller är föremål för översyner, nämligen den finansiella tillsynen, inköpsverksamheten, miljöekonomiska verksamheten, fastighetsförvaltningen samt delar av statens samlade administrativa verksamhet (se närmare i avsnitt 34 och 79). Budgetförslag för myndigheter och vissa enstaka sakanslag som regeringen eller berörda myndigheter disponerar, redovisas inte längre i ett sammanhållet avsnitt utan sist i respektive avsnitt 313. I bilagan redovisas statsförvaltningens utveckling . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 2 1:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter 01:04 Täckning av merkostnader för lokaler 01:06 Folk- och bostadsstatistik Totalt för UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utgiftsområdets utfall blev , vilket var mindre än vad som totalt anvisades i statsbudgeten . Utfallet blev högre än 2007 vilket i huvudsak förklaras av ökade kostnader för tjänstepensioner. föll kostnader för trängselskatteförsök och statliga kompetensjobb bort. Anslagssparandet har minskat med två tredjedelar till genom indrag samt genom att det på hälften av anslagen har förbrukats mer än anvisade medel . Halvårsutfallet motsvarar av anvisade medel och beräknas att anvisade medel och delar av anslagssparandet kommer att förbrukas. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Precisering av ramnivå 2010. Förändring till följd av: Bidragsfastigheter (SFV) Som beräknat i BP09 Flytt till UO1 o UO4 enligt kommunstatistik (VÅP09) Värdegrundsarbete (Etos) bolagsredovisn (VÅP09), samtjänst, vigselförrätt. Utgiftsökningen 20102011 för tjänstepensioner är betydligt lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen , främst beroende på ändrade makroekonomiska förutsättningar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Transfereringar har dock svarat för en successivt allt större andel av utgiftsområdets utfall i realekonomiska termer. har andelen ökat från 2008. Tabell 2.4 Ramnivå 20102012 Realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. De mål för utgiftsområdet som gäller, fanns även tidigare men då som mål för dåvarande politikområdena Effektiv statsförvaltning respektive Finansiella system och tillsyn. Av de båda huvudmålen för utgiftsområdet är det ena det förvaltningspolitiska målet: -att stärka statsförvaltningens förmåga att lösa sina uppgifter rättssäkert och effektivt till nytta för medborgare, näringsliv och beslutsfattare. Det andra huvudmålet avser det finansiella systemet: -att det finansiella systemet ska vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, -att reglering och tillsyn ska bidra till förtroendet för den finansiella sektorn, -att tillsynen ska bedrivas effektivt, -att statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt, samt -att kostnaderna för statsskulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Målen beslutades av efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2, bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:147). (finansutskottet) har ansett att målen för utgiftsområdet, och för de båda tidigare politikområdena, haft potential att preciseras och utvecklas, bl.a. genom att mål i stället uttrycks som eftersträvade tillstånd eller bryts ned till delmål för olika verksamheter (se t.ex. bet. 2008/09:FiU2). De nuvarande målen för utgiftsområdet behålls tills vidare oförändrade. Frågan om utformningen av mål för utgiftsområdet bereds i och regeringen planerar att återkomma till med förslag till preciseringar i en kommande förvaltningspolitisk proposition . För flera delverksamheter inom utgiftsområdet finns mer preciserade mål vilka framgår av avsnitt 313. När det gäller den allmänt förvaltningspolitiska dimensionen av delmålet att tillsynen ska bedrivas effektivt, avser regeringen att i en skrivelse till presentera grundläggande och tydliga principer för utformningen av en mer enhetlig, rättssäker och effektiv tillsyn. Det som framför allt präglat utgiftsområdet är oron och turbulensen på de finansiella marknaderna. Redovisningen av stabilitetsskapande åtgärder ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100, avsnitt 4.5) följs bl.a. upp i avsnitt 2.4.1. I avsnitt 2.6.1 redogörs för pågående eller kommande insatser. Omfattning och innehåll i statens egen verksamhet har redovisats i årsredovisningen för staten (skr. 2008/09:101). Regeringen planerar även, som tidigare nämnts, återkomma till med en förvaltningspolitisk proposition. Den övriga resultatredovisningen sker i avsnitt 313. 2.4.1Insatser inom den finansiella sektorn Det som började som en bolånekris på den amerikanska marknaden kom snabbt att drabba hela det finansiella systemet. Förklaringen till detta var att man värdepapperiserat1 och sålt vidare en stor del av de amerikanska bolånen till investerare runt om i världen. När allt fler låntagare började få betalningsproblem spred sig därför en osäkerhet om vem som egentligen var innehavare av de olika riskerna samt hur man skulle värdera värdepapper med amerikanska bolån som underliggande tillgång. De banker som stod som garanter för de institut som investerat i de riskfyllda tillgångarna gjorde gigantiska förluster. påverkades av oron, men i mindre utsträckning än många andra länder. De svenska bankerna var inte exponerade i någon större utsträckning mot de marknader, instrument eller institut som var värst drabbade. Däremot hade det blivit avsevärt svårare för svenska banker att hitta finansiering, särskilt med längre löptider. Den tilltagande oron yttrade sig också i lägre intäkter från värdepappershandel och fallande värden på aktier och räntebärande tillgångar. förvärrades situationen radikalt i samband med att den amerikanska investmentbanken ansökte om konkursskydd (). Snabbt spred sig en oro för att fler banker skulle drabbas, och på drabbades hela interbankmarknaden, inklusive den svenska, av en allvarlig förtroendekris. Många marknader upphörde att fungera t.ex. den svenska andrahandsmarknaden för statsskuldsväxlar. Som ett resultat upphörde även bankernas in- och utlåning till varandra i stort sett att fungera. Bristen på likviditet drabbade även hushåll och företag mycket hårt. Upplåningsräntorna höjdes kraftigt för bankerna och det blev allt svårare för alla aktörer att få nya krediter beviljade. som läget på de finansiella marknaderna förvärrades kom tydliga signaler på ett allt svagare konjunkturläge. För att undvika en 1 Långivare som säljer vidare kreditrisken tillsammans med rätten till betalningsflödena. fortsatt finansiell turbulens samt förbättra förutsättningarna för en återhämtning i ekonomin, genomförde regeringar och centralbanker runt om i världen en rad kraftfulla åtgärder. Regeringens åtgärder för att hantera den finansiella krisen Ett effektivt och välfungerande finansiellt system är av central betydelse för samhällsekonomin. Den svarar för att omvandla sparande till investeringar, att hantera risker och att göra det möjligt att genomföra betalningar på ett effektivt sätt. När den finansiella krisen spred sig mellan världens ekonomier upphörde många viktiga funktioner att fungera. För att minska återverkningarna på svensk ekonomi beslutade regeringen tidigt att vidta ett antal åtgärder för att återställa förtroendet i det finansiella systemet. Krisens omfattning och karaktär gjorde att regeringen tidigt såg ett behov av att skapa en förutsägbar och robust process för att hantera de olika situationer som kan uppkomma till följd av den finansiella krisen. presenterade regeringen en omfattande stabilitetsplan med såväl omedelbara åtgärder som en omfattande stödlagstiftning med möjligheter att vidta ytterligare åtgärder efter behov (prop. 2008/09:61, bet. 2008/09:FiU16, rskr. 2008/09:17). Stödlagstiftningen har sin utgångspunkt i det regelverk som infördes under bankkrisen , och som vidareutvecklats genom arbete och bearbetats för att följa gemensamt beslutade riktlinjer på EU-nivå. Stödlagen gör det möjligt för regeringen att lämna olika former av stöd till undvika en allvarlig störning i det finansiella systemet. Stödet ges i den form som är mest ändamålsenligt till exempel i form av garantier eller kapitaltillskott. utsågs till regeringens stödmyndighet med ansvar för att genomföra de beslutade åtgärderna. Myndigheten återrapporterar kvartalsvis till regeringen om vilka åtgärder som vidtagits. För prövning av tvister enligt stödlagen inrättades till kreditinstitut. fick ett särskilt uppdrag att regelbundet kontrollera att stödåtgärderna även kommer hushållen och företagen till del. fick även som uppgift att följa utvecklingen av institutens ut- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 låningsverksamhet i andra länder t.ex. utlåning och kreditförluster i utländska dotterbolag. En utvärderingsrapport om effekterna av de statliga stabilitetsåtgärderna lämnas av till regeringen . Som en första åtgärd för att lindra finanskrisens framfart höjdes insättningsgarantin. Syftet var att stärka insättarnas förtroende och upprätthålla en stabil inlåning (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, rskr. 2008/09:16). har miniminivån för garantibeloppet även höjts inom EU. Det betyder att staten numera ersätter alternativt , beroende på vilket som utgör det högsta beloppet i kronor räknat (prop. 2008/09:186, bet. 2008/09:FiU:35, rskr. 2008/09:297). Garantin gäller för insättningar på alla typer av konton utom det individuella pensionssparandet (IPS). Förslag finns på att göra ytterligare förbättringar i insättningsgarantin (SOU 2009:41). Bland annat föreslås snabbare utbetalningar, förbättrad information till spararna samt utvidgad tillsyn över finansiella företag som har hand om insättningar. Förslaget har remitterats och bereds . Garantiprogram för medelfristig upplåning En följd av den förtroendekris som uppstod var att bankernas upplåning blev allt mer kortfristig, vilket i sin tur ökade likviditetsriskerna i det finansiella systemet. För att värna stabiliteten på de finansiella marknaderna och underlätta finansieringen för solventa institut, införde regeringen genom förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl. ett garantiprogram för medelfristig upplåning. I korthet innebär garantiprogrammet att staten, mot en avgift, lovar att träda in om ett institut inte kan betala sina långivare. Syftet är att underlätta för banker att finansiera sig på olika löptider och därmed skapa bättre förutsättningar för hushåll och företag att låna pengar till rimliga villkor. Parallellt med regeringens insatser vidtog ett antal extraordinära åtgärder för att hantera de likviditetsproblem som uppstått. granskar att det stöd som har lämnats i form av garantier inte används på ett otillbörligt sätt och att det i förlängningen 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 också leder till bättre kreditvillkor för hushåll och företag. Programmet har en ekonomisk ram på och gäller t.o.m. .