prop · GX031d26 · 2009-09-21 00:00:00 — De möjligheter som finns att effektivisera verksamheterna ska tas till vara. Kommuner och landsting arbetar redan med att effektivisera verksamheten, bl.a. genom jämförelser mellan kommuner och mellan landsting, något som staten på olika sätt stöder. Regeringen strävar även efter att göra det möjligt för externa utförare att i större utsträckning svara för välfärdstjänster. En ökad mångfald av utförare kan bidra till ett effektivare resursutnyttjande. Regeringen föreslår även riktade satsningar som påverkar kommuner och landsting. Exempelvis föreslås temporära utbildningssatsningar inom bl.a. yrkesvux/komvux för att främja en kraftig och snabbare sysselsättningsuppgång när konjunkturen förbättras. Därtill införs en aktiveringsåtgärd (Lyft) inom bl.a. verksamhet (se utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 4.2.2 samt utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 3.6.1). Den redovisning av kommunsektorns finansiella utveckling som ges i denna proposition (se närmare Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitten 4.7, 8.4.3 och 9.3.3) sammanfattas nedan. Beräkningarna baseras på nedan redovisade skatteunderlagsprognos (även denna prognos redovisas närmare i Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitt 7.3.2). Svag utveckling av skatteunderlaget Den kraftigt försämrade arbetsmarknaden medför ett stort fall i utvecklingstakten av kommunernas skatteunderlag. Även om lönesumman minskar 2009 och endast ökar svagt 2010, får inte detta fullt genomslag i kommunernas skatteunderlag eftersom en del av fallet kompenseras av ökade transfereringar. Tabell 2.3 Kommunsektorns skatteunderlag 20082012 Källa: Egna beräkningar. Den underliggande utvecklingen, dvs. utvecklingen justerad för regeländringar, bedöms bli . Enligt den faktiska utvecklingen beräknas de kommunala skatteintäkterna öka . Skillnaden mellan underliggande och faktisk utveckling under dessa år förklaras av den genomförda och aviserade höjningen av det särskilda grundavdraget för pensionärer. Detta kompenseras dock för kommunernas och landstingens del genom en motsvarande höjning av statsbidragen (se avsnitt 2.6.1). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Resursförstärkning till kommuner och landsting bidrar till positiva resultat 20102012 Resultatet före extraordinära poster uppgick till för kommunsektorn som helhet. I jämförelse med 2007 var det en försämring med . försämras resultatet ytterligare till följd av den svagare utvecklingen av skatteunderlaget. har konsumtionen ökat relativt starkt, men beräknas kostnadsökningarna i fasta priser att avta. Detta beräknas ske trots att kommuner och landsting förväntas anpassa antalet sysselsatta 2009 till den nivå som väntas följa av konjunkturstödet , vilket kan förhindra befarade neddragningar . Tabell 2.4 Kommunsektorns finanser 20082012 Utfall , prognos för 2009-2012, miljarder kronor, om annat ej anges 1Skatter och bidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 2Övriga inkomster inkluderar kompensation för ingående mervärdesskatt på den kommunala sektorns inköp av varor och tjänster. Källor: och egna beräkningar. Till följd av konjunkturstödet beräknas kommuner och landsting kunna kombinera en ökad konsumtionsnivå med ett överskott 2010. De ökade statsbidragen till kommuner och landsting om totalt 2010, som aviserades proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311) samt föreslås i hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2) bedöms bidra till att motverka nedgången i sysselsättningen i kommunsektorn med ca 23 000 personer . Prognosen baseras på att kommuner och landsting ska klara balanskravet, vilket innebär att kostnaderna anpassas 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Givet den information som fanns tillgänglig när prognosen för konsumtionsutgifterna i kommuner och landsting fastställdes, förutsågs kommunsektorns inkomster att falla. Det innebär att konsumtionsutgifterna i volym minskar . Kommunsektorns inkomster har dock reviderats upp i ett sent skede i arbetet med propositionen till följd av nya åtgärder samt en reviderad makrobild. Denna förbättrade inkomstutveckling har dock inte kunnat beaktats i prognosen över konsumtionsutgifterna för kommunsektorn 20112012. Hela inkomstförstärkningen har därmed påverkat resultatet, vilket är förklaringen till att kommunsektorn redovisar positiva resultat 2011 och 2012. Det finns således en stor sannolikhet att prognosen som presenteras i denna proposition överskattar konsumtions- och sysselsättningsneddragningen i kommunsektorn 20112012. Tabell 2.5 Anslagsutveckling för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslagets ändamål och utjämningssystemets syfte är att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Anslaget används även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Inom ramen för anslaget redovisas de bidrag och avgifter som omfattas av lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning (se tabell 2.7). Anslaget är uppdelat på bidrag till och avgifter från kommuner samt bidrag till och avgifter från landsting. De avgifter som betalas av kommuner och landsting till staten redovisas som inkomster under anslaget, som därmed är nettoberäknat. De bidrag som betalas ut från nettobelopp om 64 772 I tabell 2.6 redovisas de förändringar som påverkar ramen för respektive anslagspost i förhållande till nivån 2009. Förändringarna kommenteras i det nedanstående. ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100) aviserades en nivåhöjning av anslaget med . Höjda statsbidrag bidrar till att upprätthålla de grundläggande välfärdstjänster som kommunsektorn tillhandahåller och till att dämpa nedgången i sysselsättningen i kommunsektorn. Regeringen föreslår nu att anslaget för kommunalekonomisk utjämning ökas tillfälligt med 2010. Till följd av ändringar i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (prop. 2007/08:43, bet. 2007/08:SoU8, rskr. 2007/08:134) ska kommunerna kompenseras med . kompenserades kommunerna även i efterhand för med , varför det 2010 sker en minskning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med motsvarande belopp. Grundskoleförordningen (1994:1194) och gymnasieförordningen (1992:394) har ändrats avseende modersmålsundervisning i finska och jiddisch. Merkostnaden för kommunerna beräknades bli . kompenserades kommunerna i efterhand även för ökade kostnader , varför anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2010. infördes en barnomsorgspeng (prop. 2008/09:115) och anslaget ökades med . I enlighet med propositionen ökas anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med ytterligare . Till följd av införandet av allmän förskola för treåringar(prop. 2008/09:115), som träder i kraft , ökas anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med . föreslå att skolhuvudmännen ska vara skyldiga att se till att nytillträdda rektorer får en obligatorisk befattningsutbildning. För detta kompenseras kommunerna med varvid medel överförs från det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 1:5 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. har beslutat att bl.a. tillsynen av verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453), (SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ska 2008/09:160, 2008/09:SoU22, rskr. 2008/09:259). Reformen innebär bl.a. att får ansvar för all tillsyn av tillståndspliktig enskilt driven verksamhet enligt SoL och LSS. upphör därmed kommunernas ansvar för den löpande tillsynen av sådan verksamhet. Det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 9:1 tillförs därför från anslaget 1:1 och rådet antog den ett direktiv (2004/23/EG) om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för mänskliga vävnader och celler. Ett förslag till ny lag om vävnader och celler överlämnades till (prop. 2007/08:96). Kostnaderna för landstingen att i genomföra de krav direktiven ställer beräknas till . I samband med budgetproposition aviserades att under 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 perioden 20082017 skulle tillföras det dåvarande anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. inkom Kommuner och Landsting med en begäran om att en del av medlen bör vara riktade eftersom kostnaderna är olika i landstingen beroende på verksamhetens art. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler , vilket medför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med motsvarande belopp. har stöd till kommuner för skolgång för barn som avvisas eller utvisas betalats ut från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Regeringen föreslår att så sker även . Detta innebär att regeringen föreslår att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 50 miljoner. Detta föreslås finansieras genom att det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader minskas med samma belopp. Barnvaccinationsprogrammet utvidgades med vaccination mot pneumokocker. utvidgas vaccinationsprogrammet även med vaccination mot humant papilomvirus (HPV) i enlighet med beslut av . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning tillförs till följd av utvidgningen. Den nya skollag som regeringen avser att föreslå bedöms medföra vissa ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn. För att kompensera kommunsektorn för detta tillförs anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning 2011 och 60 miljoner 2012. Med anledning av den bedömda sammantagna effektiviseringen för kommunsektorn till följd av förslagen i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) beräknas anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2012. Regeringen kommer att noga följa kostnadsutvecklingen för skolhuvudmännen. För att minska risken med företagande och därmed främja ett ökat entreprenörskap avser regeringen att föreslå två förändringar i skuld- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Genom dessa ändringar förväntas fler personer att ansöka om skuldsanering. Det ökade antalet ansökningar bedöms öka efterfrågan på kommunernas skuldrådgivning. Regeringen avser att lämna en proposition till . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning tillförs till följd av detta . Regleringar av tidigare års underskott i LSS- utjämningen Enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade tillämpas införanderegler 2009 (prop. 2007/08:88, bet. 2007/08:FiU26, rskr. 2007/08:186). var de sammanlagda bidragen högre än de sammanlagda avgifterna, vilket har reglerats genom en tillfällig minskning av anslaget 2009 med motsvarande belopp. återställs den reglering som engångsvis gjordes 2009. Till följd av införanderegler i lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade kommer summan av bidragen för utjämningen att överstiga summan av avgifterna. var de sammanlagda bidragen högre än de sammanlagda avgifterna. Regleringen av mellanskillnaden sker genom en motsvarande minskning av anslaget 1:1 Regleringen görs med eftersläpning och därför minskas anslaget 2010 med . Övriga ekonomiska regleringar avser bl.a. neutraliseringar av effekter av statliga beslut som påverkar det kommunala skatteunderlaget och därmed skatteintäkterna för kommuner respektive landsting. Höjt särskilt grundavdrag för pensionärer I denna proposition aviserar regeringen vissa förändringar rörande beskattningen av pensionärer (se närmare Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitt 7.2.1.2). För att förbättra pensionärernas disponibla inkomster bör det förhöjda grundavdraget för pensionärer förstärkas. kommer att remittera ett förslag och regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget kommer att föreslås träda i kraft . För kommuner och landsting beräknas skatteintäkterna till följd av detta minska med . Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med , varav för kommunerna och för landstingen. har godkänt ett avtal mellan och om vissa skattefrågor (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269). Avtalet innehåller bestämmelser om det system för utjämning som och ska tillämpa beträffande skatt som tas ut av skatteskyldiga som pendlar över . Det utjämningsbelopp som regleras i artikel 6 i avtalet bör, i det fall ett nettobelopp ska betalas av till , tillföras samtliga kommuner respektive landsting med ett enhetligt belopp per invånare. Skälet är att minskningen av skatteintäkterna till följd av arbetspendling över fördelas på hela kommunrespektive landstingskollektivet via inkomstutjämningen. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med anledning av detta 2010 med , varav för kommunerna och för landstingen. Fördelningen mellan kommuner och landsting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.6 Tillskott, ekonomiska regleringar m.m., anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Tillskott ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100) Tillskott, förslag i budgetpropositionen Rapporteringsskyldighet för icke verkställda beslut Modersmålsundervisning i finska och jiddisch Allmän förskola för treåringar Normer för vävnader och celler Skolgång för barn som avvisas eller utvisas Vaccination mot HPV (humant papilomvirus) Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) Reglering av underskott 2008 Höjt särskilt grundavdrag (SGA) för pensionärer Förlängning av nationellt jämförelseprojekt Regeringen beslutade lagrådsremissen Vissa fastighetsrättsliga skattefrågor. En proposition avses lämnas . Lagändringarna avses träda i kraft . I lagrådsremissen föreslås att systemet med fastighetsavgift ska utvidgas så att det omfattar även fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde och tomtmark för småhus som är bebyggda med småhus på ofri grund. Fastighetsavgiften för småhus som saknar byggnadsvärde kommer att beräknas på samma sätt som för småhus med byggnadsvärde, dvs. som den ordinarie fastighetsavgiften. Fastighetsavgiften för småhus på ofri grund och tomtmark som är bebyggd med småhus på ofri grund föreslås bli hälften av den ordinarie fastighetsavgiften per småhus, dock högst av byggnadsvärdet respektive tomtmarksvärdet. För kommunerna beräknas fastighetsavgiftsmedlen öka med . På samma sätt som när den kommunala fastighetsavgiften infördes kommer den nu föreslagna utvidgningen av den kommunala fastighetsavgiften att innebära att en minskning av statsbidragen till kommunerna bör göras. görs en reglering med . höjs de fastighetsavgiftsmedel som 2010 utbetalas till kommunerna med motsvarande belopp, vilket föranleder en 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 ändring av lagen (2007:1413) om utbetalning till kommuner av fastighetsavgiftsmedel för 20082010. Det nationella jämförelseprojektet förlängs Det nationella jämförelseprojektet för kommunerna föreslås förlängas och tillföras (se avsnitt 2.6.3). För att finansiera en ökning av anslaget 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2010 (se avsnitt 2.6.3). I tabell 2.7 redovisas per anslagspost (kommuner respektive landsting) en prognos för 20102012 för de bidrag och avgifter som ingår i anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. beslutar preliminärt om bidrag och avgifter för varje kommun och landsting. fastställs bidragen och avgifterna. Beloppen i tabell 2.7 för bidrag och avgift avseende inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag och införandebidrag styrs av de regler för beräkningarna som anges i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. Respektive anslagspost minskas med summan av bidrag och avgifter (delsumma i tabell 2.7). Mellanskillnaden utgör regleringsbidrag eller regleringsavgift som fördelas mellan kommunerna respektive landstingen med ett enhetligt belopp per invånare. Tabell 2.7 Bidrag och avgifter inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Tabell 2.8 Härledning av anslagsnivån 20102012 för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att 72 anvisas under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning . beräknas anslaget till 73 och till 73 . 2.6.21:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Tabell 2.9 Anslagsutveckling för 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för kostnadsutjämning mellan kommuner för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och lagen (1993:389) om assistansersättning. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för LSS-kostnader som betalas av kommunerna till staten. Utgiftsprognosen för anslaget 2009 är , vilket är högre än anvisat belopp. Orsaken till den förhållandevis kraftiga ökningen är att spridningen mellan kommunerna har ökat. Detta beror bl.a. på förändringar i utjämningssystemet. Det s.k. koncentrationsindexet har tagits bort och dessutom har vissa förändringar gjorts beträffande vilka individer och insatser som ska beaktas vid beräkningen av standard- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 kostnaden (prop. 2007/08:88, bet. 2007/08:FiU26, rskr. 2007/08:186). Summan av avgifterna ökar emellertid i motsvarande Differensen regleras 2010 genom en motsvarande minskning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Tabell 2.10 Härledning av anslagsnivån 20102012 för 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). I budgetpropositionen anvisades 2 under anslaget. Anslaget ökas med . Omslutningen i kostnadsutjämningen ökar vanligtvis från det ena året till det andra. Det råder dock osäkerhet om hur stor ökningen blir. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader . och beräknas anslaget till 2 . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.6.3 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Tabell 2.11 Anslagsutveckling för 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Anslaget används för bidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området, Rådet för redovisning och Rådet för främjande av kommunala analyser. Åren 20072010 utbetalas även medel från anslaget till ett nationellt jämförelseprojekt. Rådet för redovisning (RKR) är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor med uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (1997:614) om redovisning. Medlemmar i föreningen är staten och Kommuner och Landsting. Dessa har i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera högst . Rådet för redovisning har i en skrivelse till åtagande, anhållit om (dnr Fi2009/3790). Rådet för främjande av kommunala analyser bildades den ideella föreningen för främjande av kommunala analyser (RKA). Medlemmar i föreningen är staten och Kommuner och Landsting. Rådet ska tillhandahålla nyckeltal i en databas för jämförelser i kommunsektorn. Databasens syfte är att stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. Föreningens uppgifter är vidare bl.a. att utveckla befintliga nyckeltal och ta fram ytterligare nyckeltal med särskilt fokus på sådana som mäter kvalitet samt marknadsföra databasen för en ökad användning. Staten och Kommuner och Landsting har i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med högst vardera. Rådet för främjande av kommunala analyser har i en skrivelse till () avseende statens åtagande, anhållit om bidrag med (dnr Fi2009/4608). För perioden 20072009 har staten och Kommuner och Landsting ingått en överenskommelse om att genomföra ett nationellt jämförelseprojekt. Syftet med projektet är att åstadkomma konkreta förbättringar i verksamheterna genom jämförelser mellan kommuner och mellan landsting. Satsningen ska öka intresset för kvalitativa resultat och nya sätt att leda och styra verksamheten med jämförelser som en naturlig del. Det övergripande målet för projektet är att det ska stödja kommunernas arbete med att öka effektiviteten och kvaliteten i sin verksamhet. Huvudmålet är att projektet ska resultera i konkreta verksamhetsförbättringar. Kommuner och Landsting har inkommit med en skriftlig beskrivning av det arbete som genomförts (dnr Fi2006/255). deltog 187 kommuner. För landstingens del genomförs utvecklingsprogrammet Mäta för att leda. Denna del av det nationella jämförelseprojektet kommer att slutredovisas . Statens bidrag till projektet uppgår till . Ytterligare tillfördes projektet från äldreanslaget 2006 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Medlen skulle användas för att öka möjligheterna att nå målet om 200 deltagande kommuner och med inriktning att öka antalet mindre kommuners medverkan i projektet. till det nationella jämförelseprojektet därmed till för . Ännu har ställning inte tagits till hur arbetet ska bedrivas efter 2009. En utvärdering ska göras . Denna utvärdering ska analyseras innan slutlig ställning tas till projektets framtid. I avvaktan på utvärderingen föreslås att det nationella jämförelseprojektet, vad avser kommunerna, förlängs med och att ytterligare tillförs projektet . Jämfört medför detta lägre belopp en något reviderad inriktning som avses preciseras i tilläggsavtal mellan staten och Kommuner och Landsting. Mot bakgrund av att alla kommuner inbjudits att delta i projektet , det stora antalet deltagande kommuner och att erfarenheterna från projektet får antas komma alla kommuner till godo föreslås att finansieringen 2010 sker genom att medel tillförs detta anslag från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.12 Härledning av anslagsnivån 20102012 för 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Anslagsnivån sänks planenligt med i enlighet med beslut i samband med budgetpropositionen 2007/08:1. ökas anslaget tillfälligt 2010 med för det nationella jämförelseprojektet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området . och beräknas anslaget till .