prop · GX031d22 · 2009-09-21 00:00:00 — har av regeringen utsetts till samordnande myndighet för arbetet som följer av detta direktiv. Häri ingår bl.a. att representera i det kommittéarbete på EUnivå som beslutar om EU-gemensamma produktkrav för energianvändande produkter. Myndigheten har etablerat samarbetsformer med övriga berörda myndigheter, departement, branschorganisationer och experter för att hantera kommande förslag på EU-gemensamma produktkrav för energianvändande produkter. har en omarbetning av direktivet förhandlats. Omarbetningen innebär att direktivets tillämpningsområde vidgas till att utöver energianvändande produkter även omfatta s.k. energirelaterade produkter. Med energirelaterade produkter avses produkter som inte behöver tillföras energi för att fungera men kan ha en påverkan på energianvändning. Den omarbetade versionen av direktivet väntas träda i kraft . Stöd för energiinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet Investeringsstödet för energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet, som tidigare lämnades via kreditering på sökandens skattekonto, har lagts om och lämnas det som ett anslagsfinansierat bidrag. Till och med har 7 167 ansökningar beviljats stöd till ett belopp av , varav avser installation av solceller. Vid utgången av 2008 har av stödet betalats ut till bidragstagarna, varav avser stöd för installation av solcellsystem. För de beviljade stöden som gäller installation av solceller beräknas den installerade effekten uppgå till ca 3,2 MW och den årliga elproduktionen till 2,6 GWh. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Investeringsstödet för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus, som tidigare lämnades via kreditering på sökandens skattekonto, har lagts om och lämnas det som ett anslagsfinansierat bidrag. För hela stödperioden fr.o.m. , har beviljats och ca har betalats ut i stöd. I flerbostadshusen, totalt 10 092 lägenheter, har av lägenheterna konverterats till fjärrvärme och i småhusen, totalt 12 548 lägenheter i en- eller tvåbostadshus, har två tredjedelar av småhusen konverterat till fjärrvärme. I småhusen har i övrigt konverterats till främst värmepumpar, , och till biobränsle. Till och med har 15 635 ansökningar avseende konvertering från direktverkande elvärme inkommit av vilka 13 136 hade beviljats. Sammantaget beräknas den minskade elanvändningen för beviljade stöd uppgå till 265 GWh. Före konvertering använde hushållen 410 GWh el för uppvärmning och varmvatten, av dessa användes 283 GWh i småhus, 126 GWh i flerbostadshus och 2 i el, 122 GWh i småhus, flerbostadshus och 1 GWh i lokaler. Stöd för konvertering från oljeuppvärmning i småhus har 37 055 ansökningar om stöd för konvertering från oljeuppvärmning i småhus beviljats till ett belopp om . Beloppet motsvarar den avsatta budgetramen för stödet när det infördes. Totalt hade ca 50 000 ansökningar inkommit till länsstyrelserna. Vid utgången av 2008 hade betalats ut till bidragstagarna. beslutades att anslaget för stöd för konvertering från direktverkande elvärme även får användas för utbetalningar av kvarvarande beviljade stöd för konvertering från oljeuppvärmning. Av stödet har gått till värmepumpar, till biobränsle och till fjärrvärme. Av ansökningarna har 179 beviljats stöd för att även installera solvärme. har utvärderat stödet och redovisade sin slutsatser i rapporten olja, bättre miljö men till vilket pris. konstateras bl.a. att stödet påskyndade en utveckling mot minskad oljeanvändning för uppvärmningsändamål. Stödet stimulerade dock en åtgärd som även utan stöd var såväl samhällsekonomiskt som privatekonomiskt lönsam. Mot den bakgrunden fanns det inga större hinder för småhusägarna att byta ut sina oljepannor mot andra uppvärmningskällor. Stöd för installation av solvärme beviljades i bidragsärenden enligt stödförordningarna för att främja installation av solvärme i bostadshus samt bostadsanknutna och kommersiella lokaler. De faktiska utbetalningarna uppgick I de ärenden som beviljats bidrag används av solfångarna till både uppvärmning och tappvarmvatten, medan används för enbart tappvarmvatten. Den årliga värmeproduktionen beräknas till ca 47 GWh för de beviljade ansökningsärendena sedan bidragsstarten. slogs de olika solvärmestöden samman till en samlad stödförordning (förordningen (2008:1247) om stöd för investeringar i solvärme). Stöd för installation av energieffektiva fönster respektive biobränsleeldade uppvärmningssystem i småhus Stödet för installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus och installation av biobränsleeldat uppvärmningssystem i nyproducerade småhus trädde i kraft och omfattade ursprungligen en ram om . Stödet ersatte motsvarande stöd som gällde och som utgick som en skattereduktion. Till följd av att intresset för stödet har varit stort tillfördes ytterligare i budgetpropositionen för att kunna bevilja bidragsansökningar som inkommit t.o.m. . har beviljats och har betalats ut. Sammantaget har 10 302 ansökningar beviljats stöd under 20072008 varav 9 992 har utbetalts. Inom ramen för beviljat stöd har cirka 114 400 fönster bytts ut. Ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, utgör grunden för ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett medel för att minska utsläppen av växthusgaser. Det bidrar även till en tryggare energiförsörjning. har energiintensiteten i den svenska ekonomin, dvs. energianvändning per BNP enhet, minskat med . sektorer, dvs. industri, transport samt bostäder, service och lokaler. Som framgår av slutbetänkande (SOU 2008:110) är det svårt att kvantifiera resultaten av enskilda styrmedel och åtgärder för energieffektivisering. Generellt verkande ekonomiska styrmedel såsom energiskatter, koldioxidskatter och utsläppshandel ger det grundläggande incitamentet till effektivisering genom prissignaler. Inom vissa sektorer och delsektorer fungerar prissignaler sämre av olika skäl och kompletterande incitament för energieffektiviseringsåtgärder ges genom regleringar, t.ex. produktkrav för energirelaterade produkter. Även finansiella stöd används för att främja energieffektivisering. Som komplement till marknadsmekanismer, bidrag och reglering fyller informativa styrmedel en viktig roll för att åstadkomma en effektivare energianvändning i praktiken. använder sig av olika metoder för att nå ut till målgrupperna och så många beslutsfattare som möjligt inom hushåll, näringsliv och offentlig sektor. Insatser för att informera och öka kunskapen om energieffektivisering sker via nätverk, beställargrupper och program, såväl branschvis som med regionalt fokus. bedömer att kunskapen om energieffektiviseringsåtgärder och viljan hos aktörer att effektivisera sin energianvändning har ökat stadigt och att arbetet med energieffektivisering börjar få acceptans och vinna gehör som det mest genomgripande sättet att åstadkomma snabba och långsiktiga förändringar av energianvändningen. Regeringen delar denna bedömning, men bedömer också att insatser för att undanröja informations- och kunskapsbrister 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kommer att vara fortsatt relevanta för att nå ut bredare inom de sektorer där huvuddelen av arbetet sker , samt för att nå ut till fler sektorer. Regeringen bedömer att inledande arbete för etablering av kontakter och nätverk inom både den offentliga och den privata sektorn bedöms ge goda förutsättningar för ett fortsatt aktivt arbete för att påskynda energieffektivisering på marknadens villkor. Stödet för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus bidrar fortsatt till en minskad elanvändning för uppvärmningsändamål och stimulerar även en utbyggnad av fjärrvärme. Mot bakgrund av de stora regionala skillnaderna i beviljade konverteringsstöd kan det konstateras att ökad information om möjligheterna att ansöka om bidrag bör riktas till de områden som haft lägre efterfrågan. Efterfrågan på stöd för installation av energieffektiva fönster m.m. i småhus har varit stor , vilket bidragit till ett ökat utbud av energieffektiva fönster på marknaden. Även långsiktigt väntas en effekt av stödet vara att en ökad andel installationer av energieffektiva fönster i bostadsbeståndet som en följd av det förändrade marknadsutbudet. Genom att extra anslagsmedel tillfördes 2009 beräknas samtliga inkomna bidragsansökningar som uppfyller bidragsreglerna kunna beviljas stöd. Stödet för energiinvesteringar i offentliga lokaler upphörde i och med utgången av 2008 och kvarvarande utbetalningar av beviljade stöd beräknas kunna slutföras . Sammantaget bedöms målsättningarna för stödet ha uppfyllts då det varit en hög efterfrågan på stödet och det bidragit till ökade investeringar i effektivare och mer miljöanpassad användning av energi i lokaler som används för offentlig verksamhet. Regeringen har i och med årets energipolitiska proposition bedömt att statens insatser för att stimulera effektivare energianvändning framöver bör inriktas på mer kostnadseffektiva insatser som förutom generella ekonomiska styrmedel bl.a. omfattar information och rådgivning samt stöd för teknikupphandling och marknadsintroduktion. Därmed fasas de olika investeringsstöd som funnits för energieffektiviseringsåtgärder ut. Stödet för installation av solceller i offentliga lokaler ersattes fr.o.m. av ett nytt statligt stöd för solceller som gäller för installation av alla typer av nätanslutna solcells- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Detta stöd syftar till att öka användningen av solcellssystem och antalet aktörer som hanterar sådana system i , att systemkostnaderna ska sänkas och att den årliga elproduktionen från solceller ska öka med minst 2,5 GWh . Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301) har en rad nya mål för förnybar energi satts upp för . Andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på inom direktivet om främjande av förnybar energi (2009/28/EG). har fastställt att målet för förnybar el inom ramen för elcertifikatsystemet innebär en ökning med till 2016 jämfört med nivå. Regeringen har gjort bedömningen att ett nytt mål bör sättas motsvarande en ökning med jämfört med läget 2002 (prop. 2008/09:163). För vindkraften har satt upp ett planeringsmål på till 2015. har beslutat om en nationell planeringsram för vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på varav till lands och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301). Som vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i gäller att denna användning ska utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. ska användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel uppgå till . Som tidigare nämnts är målet att andelen förnybar energi inom transportsektorn ska vara . Användningen av förnybar energi ökar i alla sektorer, beroende på en rad olika åtgärder, framförallt som en effekt av koldioxidskatten och elcertifikatsystemet. andel förnybar energi i förhållande till slutlig energianvändning har ökat stadigt och uppgick . Bioenergi och vattenkraft står för den största delen. användes bioenergi och det producerades el i vattenkraftverken. Värmepumparna ger också ett signifikant bidrag motsvarande . Den förnybara elproduktionen inom elcertifikatsystemet ökade med jämfört med året innan. Det största procentuella tillskottet stod vindkraften för , vilket motsvarade en ökning med , jämfört med föregående år. I övrigt ökade vattenkraften med och biobränsleanläggningar med . producerades totalt förnybar el inom ramen för systemet. Detta motsvarar en total ökning med jämfört med nivån 2002. Det största reella bidraget stod den biobränslebaserade elproduktionen för med , vattenkraften bidrog med och vindkraften med . Utfallet 2008 bedöms ligga i linje med målsättning om en ökning av elproduktionen från förnybara energikällor med . Sedan elcertifikatsystemets start har det byggts över 700 nya anläggningar. Av dessa anläggningar är ca 550 vindkraftverk. Den totala installerade effekten i vindkraftverken uppgick till ca 1 050 MW. Produktionen av el från vindkraften uppgick till ca . Det är en ökning med i jämförelse med 2007. fanns totalt 1 138 vindkraftverk i 133 av 290 kommuner. Den största delen av all vindkraft produceras i . var det län som i särklass hade flest vindkraftverk, 252 stycken, och störst installerad effekt, följt av och . Vindkraftverk finns nu i samtliga av landets 21 län. Bland kommunerna hade flest vindkraftverk, 142 stycken. hade mest installerad effekt, vilket beror på att Lillgrund, största havsbaserade vindkraftspark, ligger i kommunen och togs i drift . Genom beslut om propositionen Ändringar i lagen (2003:113) om elcertifikat tilldelningsprinciper och förhandsbesked har det införts regler som möjliggör tilldelning av elcertifikat vid investeringar i ökad produktionskapacitet för samtliga förnybara energikällor på motsvarande sätt som det funnits för vattenkraft (prop. 2008/09:92, bet. 2008/09:NU15, rskr. 2008/09:193). Även reglerna för att kvalificeras som en ny anläggning i elcertifikatsystemet och berättigas till en ny femtonårig tilldelningsperiod har förtydligats, vilket är angeläget då ett betydande antal anläggningar fasas ut ur elcertifikatsystemet vid utgången av eller . De nya reglerna trädde i kraft . fick i uppdrag att föreslå nya kvoter i elcertifikatsystemet m.m. (dnr N2009/5780/E) mot bakgrund av regeringens bedömning att ett nytt mål bör sättas motsvarande en ökning med jämfört med läget 2002 (prop. 2008/09:163). I enlighet med slutbetänkande (SOU 2008:13) beslutade regeringen om att möjliggöra för att det interna nätet i en vindkraftspark ska kunna byggas utan krav på nätkoncession. Beslutet var ett led i regeringens arbete för att öka utbyggnaden av förnybar energi. Övriga förslag från bereds inom . Regeringen beslutade propositionen Prövning av vindkraft (prop. 2008/09:146). I propositionen föreslås flera ändringar för att underlätta utbyggnaden av vindkraft utan att minska kraven på en rättssäker och noggrann handläggning. Ett exempel på föreslagna ändringar är att den samlade prövningen av vindkraftverken föreslås ske vid miljötillståndsprövningen och att de nuvarande kraven på detaljplan och bygglov i huvudsak tas bort. Istället försäkras den berörda kommunen inflytande genom att prövningsmyndigheten får ge tillstånd till en vindkraftsanläggning endast om kommunen har tillstyrkt det. Ett annat förslag på ändrade regler är att frågor om ledningsdragning som har tillståndsprövats enligt inte ska behöva prövas i ett ärende om nätkoncession för linje. har fattat beslut om propositionen vilket innebär att de föreslagna författningsändringarna började gälla från . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Vindkraftsamordnarna har intensifierat sitt arbete med att främja vindkraften genom ett stort antal kontakter med såväl företag, myndigheter som kommuner. Regeringen har avsatt medel för marknadsintroduktion av vindkraft, de s.k. pilotpengarna som resulterat i ett antal projekt, bl.a. den havsbaserade . beslutade om att bevilja totalt till tre projekt som är av stor betydelse för vindkraftutbyggnaden i . Projekten handlar om storskalig vindkraft i fjällmiljö, storskalig vindkraft i norra och storskalig vindkraft i skogsområden. Projekten kommer att driva på och utveckla marknaden. Den totala investeringskostnaden för projekten är , inklusive ett tidigare beslut. Förnybara drivmedel utgjorde av transporternas energianvändning, i första hand via låginblandning i bensin och diesel. Andelen biodrivmedel räknat på energi- Därmed är tvåa i EU efter som har en högre andel förnybara biodrivmedel. De flesta andra länder ligger på betydligt lägre nivåer. Måluppfyllelsen inom detta område är dock i hög grad beroende av gällande om exempelvis bränslekvalitetsdirektivets gräns för högsta tillåtna låginblandning. Enligt direktivet om främjande av användningen av förnybar energi ska andelen förnybar energi i uppgå till . Bedömningen är att har goda förutsättningar för att nå detta mål. Regeringen avser i enlighet med direktivets krav närmare redovisa hur målet ska kunna uppnås. Enligt regeringens bedömning fungerar elcertifikatsystemet väl. Aktörerna på elcertifikatmarknaden har anpassat sig till systemet och en omfattande utbyggnad av förnybar elproduktion sker eller planeras. Dock har den globala finansoron, i kombination med försvagad kronkurs, inneburit att det blivit svårare att hitta finansiering för flera vindkraftprojekt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 regeringen tagit initiativ till flera ändringar i elcertifikatsystemet, bl.a. vad gäller kvotpliktens utformning och tilldelningsprinciper och förhandsbesked. Det nya mål i nivå med som aviserats ska också ses som en del av detta. Den hittillsvarande ökningen av elproduktionen inom ramen för systemet ligger i linje med de mål som satts upp. Vid utgången av 2012, och även 2014, kommer vissa äldre produktionsanläggningar att fasas ut ur elcertifikatsystemet. Regeringen bedömer att denna utfasning skapar ett finansiellt utrymme för nya anläggningar inom ramen för systemet och att det därmed, såsom aviserats, finns förutsättningar att till en rimlig kostnad för konsumenterna höja ambitionen i detta stöd till förnybar elproduktion. Regeringen har gett i uppdrag att analysera och utforma hur en höjning av målet för den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatsystemet i nivå med ska genomföras. I uppdraget ingår bl.a. att undersöka olika metoder för att hålla nere kostnaderna för konsumenterna. Sammantaget anser regeringen att systemet är ett effektivt styrmedel för att nå uppställda mål för produktionen av förnybar el. Vindkraften har stor outnyttjad potential i och regeringen bedömer att det kommer att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå de mål som uppställts inom ramen för elcertifikatsystemet. Den nya planeringsramen för vindkraft är ett sätt för regeringen att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Det är angeläget att samtliga berörda centrala myndigheter och länsstyrelser tar ett tydligt ansvar i arbetet med att skapa sådana planmässiga förutsättningar. Resultaten av avsatta medel för marknadsintroduktion av vindkraft, de s.k. pilotpengarna, kan nu ses. Förutom att vindkraftparker etablerats och är under byggnation har värdefull kunskap tagits fram inom ramen för delprogrammet Vindval. Regeringen anser att resultaten är goda. arbete med bl.a. det nationella nätverket för vindbruk och dess noder, tillsammans med det arbete som görs av vindkraftsamordnarna och länsstyrelsernas ökade insatser för tillståndsprövning respektive arbete med bidrag för översiktsplanering, skapar kontinuerligt förbättrade förutsättningar för en kostnadseffektiv ut- byggnad av vindkraft i inom ramen för elcertifikatsystemet. Många mycket goda vindlägen återfinns till havs i områden som har olika former av skydd, t.ex. Regeringen anser att vindkraft i vissa av dessa områden bör kunna lokaliseras utan att skyddsvärdena påverkas på ett inte acceptabelt sätt. För att möjliggöra etablering av vindkraft i sådana områden krävs att det finns djup kunskap både om de arter och miljöer som skyddet avser och kunskap om vindkraftens effekter. Det pågår ett omfattande arbete om vindkraftens miljöeffekter inom ramen för projektet . har ytterligare resurser tillförts. Arbetet bör dock kompletteras med riktade insatser för att förbättra kunskapsunderlaget för vindkraftsetablering i skyddade områden till havs. Möjligheter till synergier mellan biologisk mångfald och vindkraft bör också belysas ytterligare. Regeringen har gett ett sådant uppdrag till i samråd med och andra berörda myndigheter. Användningen av biodrivmedel har utvecklats positivt . Med nuvarande ökningstakt bedöms målet om kunna uppnås. Vattenkraft är en mycket värdefull tillgång för produktion av förnybar el och spelar en central roll i elförsörjning och för att nå EU målet om förnybar energi . Den har dessutom viktiga egenskaper då den, till skillnad från annan elproduktion, är både lagrings- och reglerbar. Detta är mycket viktiga egenskaper, inte minst då en allt större mängd el bedöms komma från vindkraft. Det är därför viktigt att främja en god produktionskapacitet i vattenkraftverken. Målet för forskning och innovation inom energiområdet är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energi- systemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Verksamheten indelas i sex temaområden. ska för varje temaområde formulera visioner, mål och prioriteringar avseende vetenskaplig kunskap, teknikutveckling, kommersialisering, m.m. ska säkerställa att den kunskap som behövs för energisystemets omställning och utveckling finns vid lärosäten, industri och offentlig sektor samt tillse att resultat och metoder från energisystemstudier integreras i myndighetens verksamhet. ska vidare främja svenskt näringslivs utveckling och marknadsintroduktion av nya produkter och tjänster som bidrar till omställningen i och globalt, samt bidra till kommersialisering av resultat genom att stödja projekt som bedöms ha kommersiell potential såväl finansiellt som med affärsutvecklande åtgärder. I det följande redovisas resultaten av den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras helt eller delvis från anslaget 1:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 Energi. Dessa medel disponeras i huvudsak av . uppgick de samlade utgifterna för forskning, utveckling, demonstration och affärsutveckling inklusive internationellt samarbete inom energiområdet till . har fortsatt arbetet med de utvecklingsplattformar som bildats för varje temaområde i enlighet med intentionerna i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). Nedan redovisas verksamhet och resultat inom de sex temaområdena samt för affärsutveckling och kommersialisering, energiinriktad grundforskning och internationellt forskningssamarbete. Temaområde Byggnaden som energisystem Det med byggbranschen samfinansierade programmet för energi- och resurseffektivt byggande och förvaltning, CERBOF, samlar tvärvetenskaplig forskning om byggnaden som energisystem. I programmet ingår bl.a. studier om samband mellan tekniska system, infor- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 mation och brukares beteende. I verksamheten deltar myndigheter, näringsliv, brukare och lärosäten. Projektet visar att en omfattande renovering av ett flerbostadshus, inklusive tilläggsisolering och installation av FTX-system, kan minska energibehovet för uppvärmning och vara mycket lönsam för fastighetsägaren. Renoveringen bidrar även till bättre inomhuskomfort. ELANprogrammet syftar bl.a. till ökad förståelse för de faktorer som påverkar energianvändningen och hur beteenden kan styras i önskad riktning. I projektet presentera förbrukning grafiskt den samlade kunskapen har forskare analyserat hur olika typer av information påverkar kundernas elanvändning. Riktlinjer har tagits fram för hur elförbrukningen kan presenteras grafiskt på elräkningen. Utveckling och kommersialisering av hybridfordon har intensifieras och utökats till att även innefatta pluginhybridfordon. Såväl hybridsopbilar som hybridbussar demonstreras nu i drift. Fordonsindustrin har trots krisen fortsatt att prioritera satsningarna på el- och hybridfordon. Inom ramen för Hybridfordonscentrum och Testsite byggs en utvärderingsplattform för elbilar och laddhybrider.