prop · GX0341 · 2009-10-23 00:00:00 — Motorredskap som inte beskattas 3.Tunga terrängvagnar som hör till skatteklass I 3.1 med två hjulaxlar 3.2 med tre eller flera hjulaxlar 1.Släpvagnar med skattevikt över 750 2.Släpvagnar med skattevikt över , som dras av en bil som inte kan drivas med dieselolja, 2.1 med en hjulaxel 2.2 med två hjulaxlar 2.3 med tre eller flera hjulaxlar Släpvagnar med skattevikt över , som dras av en bil som kan drivas med dieselolja, om det är fråga om 3.1 styraxel för påhängsvagn, 3.1.1 med en hjulaxel 3.1.2 med två eller flera hjulaxlar 3.2 andra släpvagnar, 3.2.1 med en hjulaxel 3.2.2 med två hjulaxlar 3.2.3 med tre eller flera hjulaxlar 4.Släpvagnar med skattevikt över , som dras av en traktor, ett motorredskap eller en tung terrängvagn skatteklass I, 4.1 med en hjulaxel 4.2 med två hjulaxlar 4.3 med tre eller flera hjulaxlar 1.Tunga bussar som inte kan drivas med dieselolja samt tunga 2.Tunga bussar som kan drivas med dieselolja utom tunga elhybridbussar 2.1 med två hjulaxlar 2.2 med tre hjulaxlar 2.3 med fyra eller flera hjulaxlar Tunga lastbilar som inte kan drivas 2.Tunga lastbilar som kan drivas med dieselolja 2.1 med anordning för påhängsvagn, med två hjulaxlar, 2.1.1 inte vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för 2.1.2 vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa 2.2 med anordning för påhängsvagn, med tre eller flera hjulaxlar, 2.2.1 inte vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för 2.2.2 vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för tunga 2.3 med annan draganordning än anordning för påhängsvagn, med två hjulaxlar, 2.3.1 inte vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för 2.3.2 vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa 2.4 med annan draganordning än anordning för påhängsvagn, med tre eller flera hjulaxlar, 2.4.1 inte vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för 2.4.2 vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa 2.5 utan draganordning, med två hjulaxlar, 2.5.1 inte vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för 2.5.2 vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa 2.6 utan draganordning, med tre 2.6.1 inte vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för 2.6.2 vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa 2.7 utan draganordning, med fyra eller flera hjulaxlar, 2.7.1 inte vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för 2.7.2 vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa C EG-mobilkranar, traktorer, Traktorer och motorredskap som hör Motorredskap som inte beskattas enligt punkt 1 och EG-mobilkranar Tunga terrängvagnar som hör till 3.1 med två hjulaxlar 3.2 med tre eller flera hjulaxlar Släpvagnar med skattevikt över 750 2.Släpvagnar med skattevikt över , som dras av en bil som inte kan drivas med dieselolja, 2.1 med en hjulaxel 2.2 med två hjulaxlar 2.3 med tre eller flera hjulaxlar Släpvagnar med skattevikt över , som dras av en bil som kan drivas med dieselolja, om det är fråga om 3.1 styraxel för påhängsvagn, 3.1.1 med en hjulaxel 3.1.2 med två eller flera hjulaxlar 3.2 andra släpvagnar, 3.2.1 med en hjulaxel 3.2.2 med två hjulaxlar 3.2.3 med tre eller flera hjulaxlar Släpvagnar med skattevikt över , som dras av en traktor, ett motorredskap eller en tung terrängvagn skatteklass I, 4.1 med en hjulaxel 4.2 med två hjulaxlar 4.3 med tre eller flera hjulaxlar 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre lydelse av 2 kap 11 a § gäller fortfarande för personbilar som blivit skattepliktiga före lagens ikraftträdande. 3.Bestämmelserna i 2 kap. 12 § gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen 2 kap. 10 och 11 §§ vägtrafikskattelagen (2006:227) ska ha följande lydelse. Lydelse enlig lagförslag 2.10 Bränslefaktorn är 2,55. Bränslefaktorn är 2,4. a)för fordon som blivit skattepliktiga före utgången av , och b)för fordon som blivit skattepliktiga efter utgången av . För en personbil som blivit skattepliktig före utgången av och som uppfyller kraven för miljöklass 2005 PM enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen, stycket avräknas efter hand vid För personbil klass I För personbil klass I hemma i en kommun som anges i hemma i en kommun som anges i den del fordonsskatten, efter den del fordonsskatten för skatteår avräkning enligt 2 kap. 10 § fjärde En personbil anses höra hemma i den kommun där den skattskyldige fordonsskatt ska betalas enligt vad som i övrigt gäller i denna lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 kap. 10 § tredje och fjärde styckena samt äldre lydelse av 2 kap. 11 § gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2.12Förslag till lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2006:228) bestämmelser om fordonsskatt ska ha följande lydelse. För en personbil, buss eller För en personbil, buss eller lastbil som blivit skattepliktig för lastbil som blivit skattepliktig för första gången före utgången av år första gången före utgången av år 2007 och som uppfyller kraven för 2007 och som uppfyller kraven för miljöklass 2005 PM enligt bilaga 1 miljöklass 2005 PM enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motor- till lagen (2001:1080) om motor- fordons avgasrening och motor- fordons avgasrening och motor- bränslen, skall fordonsskatten Skatteminskningen avräknas efter hand vid beslut om fordonsskatt, dock längst till och med . I fråga om nedsättning av eller I fråga om nedsättning av eller befrielse från fordonsskatt i övrigt befrielse från fordonsskatt i övrigt gäller bestämmelserna i 2 kap. 20 gäller bestämmelserna i 2 kap. 20 och 22 §§ vägtrafikskattelagen (2006:227). (2006:227). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:472. Fordonsskatt ska betalas till staten enligt denna lag för sådana bilar som avses i 3 §. Förslag till lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt Härigenom föreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt samt bilagan till lagen ska ha följande Fordonsskatt skall betalas till staten enligt denna lag för sådana personbilar som avses i 3 § samt för lätta bussar och lätta lastbilar. För övriga fordon finns bestämmelser om skatt på fordon i vägtrafikskattelagen (2006:227). Följande fordon är, om annat inte följer av 4 §, skattepliktiga om de är eller bör vara registrerade i vägtrafikregistret och inte är avställda eller endast tillfälligt registrerade, nämligen 1. personbilar klass I som a)enligt uppgift i vägtrafikregistret är av fordonsår 2005 eller tidigare, b)inte uppfyller kraven för miljöklass 2005, El eller Hybrid enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motor- 2. personbilar klass II, lätta bussar och lätta lastbilar. 2. personbilar klass II, lätta bussar och lätta lastbilar som blivit skattepliktiga före utgången av . 1 Senaste lydelse 2006:472. tal kilogram över den lägsta vikten i klassen A Personbilar klass I 1.Personbilar klass I som inte kan drivas med dieselolja 2.Personbilar klass I som kan 1.Lätta bussar som inte kan 2.Lätta bussar som kan drivas Lätta lastbilar och personbilar klass II som inte kan drivas den lägsta vikten i 2.Lätta lastbilar och personbilar klass II som kan drivas med den lägsta vikten i A Personbilar klass I 1.Personbilar klass I som inte kan drivas med dieselolja 2.Personbilar klass I som kan 1.Lätta bussar som inte kan 2.Lätta bussar som kan drivas den lägsta vikten i CLätta lastbilar och personbilar klass II 1.Lätta lastbilar och personbilar klass II som inte kan drivas 2.Lätta lastbilar och personbilar klass II som kan drivas med Denna lag träder i kraft . 2.14Förslag till lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2006:228) med särskilda bestäm- melser om fordonsskatt och bilagan till lagen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.12 För en personbil, buss eller lastbil som blivit skattepliktig före utgången av och som uppfyller kraven för miljöklass 2005 PM enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen, ska fordonsskatten minskas med . Skatteminskningen avräknas efter hand vid beslut om fordons- skatt, dock längst till och med . I fråga om nedsättning av eller befrielse från fordonsskatt i övrigt gäller bestämmelserna i 2 kap. 20 (2006:227). I fråga om nedsättning av eller befrielse från fordonsskatt gäller bestämmelserna i 2 kap. 2022 §§ vägtrafikskattelagen (2006:227). Lydelse enligt lagförslag 2.13. tal kilogram över den lägsta vikten i klassen A Personbilar klass I 1.Personbilar klass I som inte kan drivas med dieselolja 2.Personbilar klass I som kan 1.Lätta bussar som inte kan 2.Lätta bussar som kan drivas C Lätta lastbilar och personbilar klass II 1.Lätta lastbilar och personbilar klass II som inte kan drivas den lägsta vikten i 2.Lätta lastbilar och personbilar klass II som kan drivas med A Personbilar klass I 1.Personbilar klass I som inte kan drivas med dieselolja 2.Personbilar klass I som kan 1.Lätta bussar som inte kan 2.Lätta bussar som kan drivas CLätta lastbilar och personbilar klass II 1.Lätta lastbilar och personbilar klass II som inte kan drivas 2.Lätta lastbilar och personbilar klass II som kan drivas med 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 7 § första och andra styckena gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning Regeringen har, som aviserats i budgetpropositionerna , bedrivit ett arbete med syfte att föreslå vissa ändringar av främst miljöskatterna så att effektiviteten av den förda miljö- och energi- politiken förbättras. Detta arbete har inriktats på att åstadkomma en förbättrad samordning mellan de olika ekonomiska styrmedlen på området. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, volym 1, s. 171 ff.) aviserat vissa strukturella förändringar av skatte- systemet på klimat- och energiområdet. Förändringarna ska göra skattesystemet mer träffsäkert och ändamålsenligt. Med utgångspunkt i den förändrade skattestrukturen har skatteförslag aviserats som bedöms minska utsläppen av växthusgaser samt bidra till att målen för andel förnybar energi och effektivare energianvändning kan uppnås. Huvuddelen av de aviserade förslagen i budgetpropositionen har också presenterats av regeringen klimatproposition (prop. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat). Mot bakgrund av förslagen i klimatpropositionen togs en departe- mentspromemoria, Effektivare skatter på klimat- och energiområdet (Ds 2009:24), med förslag till lagstiftning i dessa frågor fram inom . I promemorian redovisas även förslag och bedöm- ningar om beskattningen av biobränslen för uppvärmning samt av naturgas och gasol som drivmedel. Vidare lämnas förslag om sänkt fordonsskatt för elhybridbussar. I promemorian presenteras även de teoretiska utgångspunkter och allmänna principer som bör gälla för samordnade och effektiva ekonomiska styrmedel på klimat- och energiområdet. Förslagen och bedömningarna i promemorian redovisas utifrån dessa principer. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Prome- har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi2009/4940). Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig är positiva till promemorians övergripande syfte att öka effektiviteten i skatterna på klimat- och energiområdet och instämmer i de allmänna principer som, enligt promemorian, bör gälla för att utforma effektiva skatter på klimat- och energiområdet. I denna proposition behandlas de förslag och bedöm- ningar som redovisats i den nämnda promemorian. I denna proposition föreslås även att nya s.k. miljöbilar ska undantas från fordonsskatt. Regeringen har i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162), framhållit att det är angeläget att stimulera introduktionen av personbilar med låga utsläpp av koldioxid och stödja utvecklingen av mer miljöanpassad fordonsteknik. I klimatpropositionen bedöms därför att nya miljöbilar bör undantas från fordonsskatt. I en promemoria från , Skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper, ges förslag på den närmare utformningen av en skattebefrielse för bilar med en lägre miljöpåverkan. I enlighet med vad som anges i klimatpropositionen har förslaget i promemorian tagit sin utgångspunkt i det regelverk som gällde för den tidigare miljöbils- Samma krav som ställdes på en bil för att en bilägare tidigare skulle vara berättigad till en miljöbilspremie, föreslås därför i promemorian gälla även för att en bil ska omfattas av en befrielse från fordonsskatt. De i promemorian föreslagna ändringarna i vägtrafikskattelagen finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2009/4833). I denna proposition behandlas även de i budgetpropositionen aviserade förslagen att slopa skatten på förbränning av hushållsavfall, skatten på gödselmedel och avdraget för energiskatt på havsbaserad vindkraft samt att beskattningen av privatinförseln av cigaretter från ska upphöra att gälla. Frågan om skatt på förbränning av hushållsavfall har analyserats av i dess betänkande Skatt i retur (SOU 2009:12). Betänkandets lagförslag finns i bilaga 3. Betänkandet har remissbehand- lats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2009/1920). Ett förslag om slopad skatt på gödselmedel har presenterats av i en promemoria . Promemorians lagförslag finns i bilaga 7. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2009/6027). I propositionen behandlas ett flertal förslag som rör bestämmelser om nedsättning av skatt som utgör statsstöd (driftsstöd) enligt artikel 87 i EG-fördraget. Huvudregeln i sådana fall är att kommissionen, utifrån om statsstöd, måste pröva och godkänna åtgärdernas förenlighet med den gemensamma marknaden innan de kan träda i kraft. Kommissionen har dock sökt förenkla förfarandet kring statsstödsprövningen. Kommissionen har antagit en allmän gruppundan- tagsförordning (Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget, EUT L 214, , s. 3, Celex 32008R0800), där vissa kategorier av stöd anses förenliga med EG-fördraget under förutsättning att vissa villkor uppfylls (gruppundantag). I dessa fall kan medlemsstaterna införa åtgärder inom ramen för förordningarna utan att behöva iaktta det normala förfarandet med föranmälan och kommissionens godkännande av åtgärderna. De förslag i denna proposition som rör åtgärder som innefattar statsstöd är de lägre generella skattenivåerna för industriföretag i förhållande till företag inom servicesektorn, den s.k. 0,8-procentsregeln, samt de särskilda skattereglerna för anläggningar inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Dessa fall täcks av kommissionens allmänna gruppundantagsförordning. De krav som ställs i artikel 25 av förord- ningen är uppfyllda. Skattenedsättningarna har således stöd i energi- skattedirektivet (Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energi- Prop. 2009/10:41 produkter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, Celex 32003L0096) och de berörda företagen betalar åtminstone den minimi- skattenivå för gemenskapen som lagts fast i detta direktiv. Någon skyldighet att anmäla åtgärderna till kommissionen för statsstöds- granskning finns således inte. Vissa regler om informationsskyldighet och årlig rapportering av stödordningarna finns i artiklarna 911 av förordningen. Regler om statsstöd bedöms inte aktualiseras beträffande skatte- befrielsen för personbilar med bättre miljöegenskaper. Avsikten med de mindre strikta kraven för etanol- och gasbilar är att gynna bilar som kan drivas på drivmedel som inte är fossilt baserade. Skattebefrielsen för personbilar bedöms vara lämplig och nödvändig för att utveckla mer miljöanpassad fordonsteknik. Anmälan till kommissionen enligt informationsförfarandet beträffande tekniska standarder Lagförslag 2.9 och 2.10 anmäls till kommissionen enligt Europa- parlamentets och rådets direktiv /34 av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter samt beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. Enligt nämnda direktiv kan skattemässiga lagstiftningsåtgärder antas även om för kommissionens granskningsförfarande inte löpt ut. Någon s.k. frysningsperiod gäller således inte. Regeringen bedömer att en anmälan inte är nödvändig avseende övriga förslag i propositionen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 9. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. beslutade regeringen att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 11. Lagrådets yttrande finns i bilaga 12. Övriga lagförslag är enligt regeringens mening av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har i propositionen i huvudsak beaktat Lagrådets syn- punkter. I avsnitt 8.5 kommenteras Lagrådets yttrande i den del regeringen valt att avvika från Lagrådets synpunkter. I förhållande till lagrådsremissen har även vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. 4Grundläggande förutsättningar - mål och utgångsläge 4.1 Mål på klimat och energiområdet nationella klimatpolitik bygger i hög grad på samarbete inom Medlemsstaterna har en gemensam strategi på klimat- och energi- området med mål för utsläpp av växthusgaser och andel förnybar energi. 2009/10:41 beslutade om mål på EU-nivå fram till 2020 (Triple 20 by 2020): mindre utsläpp av växthusgaser För mål om mindre utsläpp av växthusgaser och effektivare energi- användning är . Inom EU slöts en överenskommelse mellan rådet och om ett klimat- och energipaket. I och med denna överenskommelse har bindande mål för minskade utsläpp av växthus- gaser och för andel förnybar energi lagts fast för alla medlemsstater. Dessa mål ska uppnås till 2020. Det överenskomna målet för effektivare energianvändning 2020 är dock inte bindande. Med utgångspunkt från de inom EU fastlagda klimat- och energi- politiska målen har regeringen i klimat- och energipropositionerna (prop. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat samt prop. 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi) föreslagit följande nationella mål till 2020: minskning av utsläppen av växthusgaser förnybar energi i transportsektorn beslutade enligt dessa förslag till mål (betänkande 2008/09:MjU28). 4.1.1Mål för minskade utsläpp av växthusgaser Enligt regeringens klimatproposition, och beslut med anled- ning av denna, bör utsläppen av växthusgaser för 2020 vara lägre än utsläppen . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (se prop. 2008/09:162, s. 31). Detta innebär att utsläppen av växthusgaser för dessa verksamheter ska ha minskat med ca koldioxidekvivalenter i förhållande till nivå. Två tredjedelar av dessa minskningar ska ske i och en tredjedel i form av investeringar i andra EU-länder eller s.k. flexibla mekanismer enligt Kyotoprotokollet, se nedan. För att nå målet anser regeringen att redan beslutade styrmedel ska kompletteras med utvecklade ekonomiska styrmedel. Med utvecklade ekonomiska styrmedel menas förändringar av befintliga styrmedel, men även eventuellt nya styrmedel. Sådana utvecklade ekonomiska styrmedel ska kunna bidra till en minskning av utsläppen med . I klimatpropositionen anger regeringen även en vision till 2050 om att då inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Kyotoprotokollet och flexibla mekanismer Den internationella processen för att minska utsläppen av växthusgaser sker inom ramen för om klimatförändringar (klimatkonventionen) och tillhörande juridiskt bindande protokoll, Kyotoprotokollet. Klimatkonventionen trädde i kraft och Kyoto- protokollet 2005. är 193 länder parter till konventionen medan protokollet har ratificerats av 189 länder. Kyotoprotokollet antogs vid klimatkonventionens tredje s.k. partsmöte i i . Genom detta har de industrialiserade länderna åtagit sig att begränsa sina nettoutsläpp av de sex viktigaste växthusgaserna. Nettoutsläppen ska sammanlagt begränsas med som ett genomsnitt , jämfört med nivå. Dessa länder har tilldelats utsläppskvoter. har inte ratificerat protokollet, vilket innebär att de globala utsläppsminsk- ningarna i praktiken inte blir så stora. Även utvecklingsländerna omfattas av protokollet men de saknar bindande utsläppsåtaganden under den första åtagandeperioden. Kyotoprotokollet slår fast att länderna var för sig eller gemensamt ska se till att deras sammanlagda utsläpp av växthusgaser inte överstiger utsläppsutrymmet. De medel protokollet ger för att genom internationellt samarbete gemensamt uppfylla åtagandena är tre olika typer av s.k. flexibla mekanismer: (): Handel med utsläpps- rätter där länder med utsläppskvoter handlar kvotenheter med varandra. Joint Implementation (JI): Gemensamt genomförande där ett land med åtagande enligt Kyotoprotokollet finansierar utsläpps- minskande projekt i andra åtagandeländer och tillgodoräknar sig (delar av) denna utsläppsminskning. Clean Development Mechanism (CDM): Mekanismer för ren utveckling där ett land med åtagande enligt Kyotoprotokollet finansierar projekt i länder utan åtaganden (utvecklingsländer) och tillgodoräknar sig (delar av) denna utsläppsminskning. Kyotoprotokollet definierar även tidsmässig flexibilitet. Det går t.ex. att spara outnyttjade kvotenheter till framtida åtagandeperioder. Kyotoprotokollets åtaganden löper ut . Samtliga parter har enats om att ett nytt avtal för tiden ska beslutas under klimat- konventionens partsmöte i . EU:s system för handel med utsläppsrätter inleddes den första perioden av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Handelssystemet är en del i de internationella ansträngningarna att minska och begränsa utsläppen av växthusgaser i enlighet med åtaganden i Kyotoprotokollet. om handelssystemet finns i handelsdirektivet (och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG, EUT L 275, 25.10.2003, s. 32, Celex 32003L0087). I länkdirektivet (och rådets Prop. 2009/10:41 direktiv /101/EG av om ändring av direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, i överensstämmelse med Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer, EUT L 338, 13.11.2004, s. 18, Celex 32004L0101) knyter EU handelssystemet till Kyotoprotokollets regelverk och mekanismer. Handelssystemet är genom de projektbaserade mekanismerna CDM och JI länkat till omkring 150 länder. Kvotenheter från dessa länder kan i viss omfattning tillföras handelssystemet genom att företagen inom detta system kan tillgodogöra sig utsläppsminskningar för JI och CDM. Handelsdirektivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter (jfr prop. 2004/05:18). Handelssystemet inleddes med en försöksperiod och den första åtagandeperioden omfattar åren 20082012. Utsläppsrätter till svenska anläggningar har tilldelats gratis. Handelsdirektivet ger möjlighet till auktionering av av utsläppsrätterna, .