prop · GX0327 · 2009-10-08 00:00:00 — Ett införande av en obligatorisk befattningsutbildning för rektorer kan antas utgöra en omständighet som i viss mån påverkar de fristående skol- huvudmännens planering av verksamheten, främst i fråga om mindre skolor som inte omfattas av undantagen i 2 kap. 2 a § andra stycket skollagen. Bl.a. krävs en tidsmässig framförhållning för rektorns del- tagande i utbildningen med hänsyn till att utbildningen ska vara genom- förd inom föreskriven tid, dvs. från tillträdet, vilket kan kräva ett visst merarbete i planeringen av verksamheten på grund av rektorns från- varo. Enligt regeringens mening får dock de eftersträvade effekterna med befattningsutbildningen, dvs. en rättssäker och likvärdig utbildning för alla elever samt ökade förutsättningar för måluppfyllelse och utveckling av verksamheten, anses överväga de eventuella olägenheter som förslaget kan antas medföra för de fristående skolhuvudmännen. Vidare kan konstateras att lika villkor vad gäller utbildning och ersätt- ning ska gälla för offentliga och fristående skolor, vilket innebär att det inte finns skäl att ta särskilda hänsyn till enskilda skolhuvudmän. Eftersom alla skolhuvudmän och samtliga nytillträdda rektorer om- fattas av regleringen, leder förslaget inte till någon snedvridning av konkurrensen. 7.3 medlemskap i unionen Varje medlemsstat i Europeiska unionen (EU) har exklusiv kompetens när det gäller utbildningsfrågorna. Frågan regleras således inte inom Förslaget att införa en ny bestämmelse i skollagen om en obligatorisk befattningsutbildning för nyanställda rektorer hänför sig emellertid till frågor som rör yrkeskvalifikationer, ett område där EU har kompetens. Med stöd i EG-fördragets bestämmelser om fri rörlighet för personer och tjänster mellan medlemsstaterna antogs ett direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer). Direktivet innehåller bestämmelser om hur yrkeskvalifikationer som förvärvats i en medlemsstat ska erkännas i en annan medlemsstat där yrket är reglerat, dvs. kräver någon form av auktorisation, legitimation eller motsvarande för tillträde till yrket. Förslaget till ny bestämmelse i skollagen avser dock ett krav på fortbildning eller vidareutbildning hos en person som har anställts som rektor. Den utgör därmed inte ett behörighetskrav för tillträde till rektorsyrket och faller således utanför direktivets tillämpningsområde. Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Paragrafen är ny. I första stycket införs en skyldighet för kommuner och landsting att se till att nyanställda rektorer går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och den ska vara genomförd efter tillträdesdagen. Den särskilt reglerade utbildning som åsyftas i första stycket är den be- fattningsutbildning som regleras i förordningen (2008:643) om befatt- ningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande led- ningsfunktion i skola, förskola och fritidshem. Utbildningen är frivillig. Genom den skyldighet som åläggs huvudmännen i denna para- graf kommer befattningsutbildningen i praktiken att bli obligatorisk för nyanställda rektorer som saknar denna typ av utbildning. Vad som menas med en utbildning som kan jämställas med den statligt reglerade utbild- ningen kommenteras i avsnitt 5. Om en rektor har gått befattningsutbildningen i egenskap av exempelvis biträdande rektor eller i en annan anställning behöver huvudmannen självfallet inte se till att rektorn går utbildningen en gång till. Detta ska också gälla om en rektor har gått en äldre statlig rektorsut- bildning eller genom annan utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som har jämställts med befattningsutbildningen. Därför anges i andra stycket att huvudmannens skyldighet enligt första stycket inte omfattar nämnda rektorer. I tredje stycket anges att regeringen får meddela föreskrifter om utbild- ning enligt första stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 5. Paragrafen är ny. I paragrafen anges att bestämmelsen i 2 kap. 2 a § skollagen om kommuners och landstings skyldighet att se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna även ska gälla för huvudmän för fristående skolor som är god- kända enligt 2 § eller har rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b §. De skolor som avses är dels fristående skolor som motsvarar , sär- skolan respektive specialskolan, dels fristående skolor som motsvarar nationella och specialutformade program i gymnasieskolan och dels fristående skolor som motsvarar gymnasiesärskolan. I likhet med vad som gäller för kommunala skolor omfattar huvud- mannens skyldighet inte rektorer som redan har gått befattningsutbild- ningen, en äldre statlig befattningsutbildning eller som genom annan utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som har jämställts med befattningsutbildningen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5. Sammanfattning av Tydligare ledarskap i skolan och förskolan förslag till en ny rektorsutbildning (Ds 2007:34) En arbetsgrupp (U2007/2814/) inom redovisade sina förslag avseende en särskilt reglerad rektorsutbildning (U 2007:B). Arbetsgruppen föreslog att en ny rektorsutbildning inrättas som ska vara en av staten styrd befattningsut- bildning. Befattningsutbildningen ska enligt förslaget innehålla tre delar av särskild betydelse ur statens synvinkel: -skoljuridik och myndighetsutövning, dvs. kunskap om det statliga uppdraget och regelverket, -mål- och resultatstyrning, dvs. kunskap om uppföljning och utvärde- ring av elevernas och verksamhetens resultat i förhållande till de nationella målen, samt -utbildning i skolledarskap, dvs. en kvalificerad ledarskapsutbildning med särskild inriktning på det komplexa uppdraget att leda skol- och förskoleverksamhet. Utbildningens tre delar ska enligt förslaget omfatta 10+10+10 högskole- poäng, sammantaget 30 högskolepoäng, på ett för alla rektorer och för- skolechefer över landet enhetligt sätt. Vidare ska utbildningen ges på avancerad nivå för att därmed kunna utgöra grund för en magister- eller masterexamen. Enligt arbetsgruppens förslag ska befattningsutbildningen rikta sig till rektorer, förskolechefer och biträdande rektorer inklusive rektorer för fristående skolor samt förskolechefer med ansvar för en- skilda förskolor. Arbetsgruppen föreslog att utbildningen ska vara obligatorisk för nyan- ställda rektorer genom att det regleras i skollagen. Vidare att nyanställda förskolechefer och biträdande rektorer ska genomgå utbildningen på frivillig basis då skollagen inte reglerar sådana befattningar. Arbets- gruppen bedömde att även redan verksamma rektorer, förskolechefer och biträdande rektorer bör beredas möjlighet att genomgå befattningsutbild- ningen. Den närmare regleringen av befattningsutbildningens övergripande mål och innehåll bör göras på förordningsnivå och i myndighetsföreskrifter. Den ansvariga skolmyndigheten har av regeringen getts i uppdrag att se över och precisera målen för utbildningen. Befattningsutbildningen bör dimensioneras så att alla nytillträdda rektorer, förskolechefer och bi- trädande rektorer ges möjlighet att gå utbildningen i anslutning till att de tillträder sin tjänst. Det är även angeläget att verksamma rektorer, biträdande rektorer och förskolechefer bereds plats på befattningsutbild- ningen. Regeringen har därför tillfört befattningsutbildningen ytterligare medel för att ge verksamma skolledare möjlighet att gå utbildningen. Lagförslag i departementspromemorian Tydligare ledarskap i skolan och förskolan (Ds 2007:34) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)2 dels att 9 kap. 2, 8 och 8 b §§ ska ha följande lydelse dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 2 kap. 2 a §, av följande lydelse. Varje kommun och landsting ska se till att rektorerna får föreskriven statlig befattningsutbildning för rektorer. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att anställ- ningen har tillträtts och vara genomförd efter tillträdesdagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om innehåll och utformning av den befattningsutbildning som avses i första stycket. En fristående skola, vars utbildning ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som , särskolan respektive specialskolan skall förmedla, skall godkännas, om 1.skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet, 2.huvudmannen för skolan har förutsättningar att bedriva verksam- heten i enlighet med ovan angivna villkor, 3.skolan står öppen för alla barn som enligt denna lag har rätt till ut- bildning inom motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet, med undantag för sådana barn vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan, 4.skolan har minst 20 elever, om det inte finns särskilda skäl för ett lägre elevantal, 2Lagen omtryckt 1997:1212. 3Senaste lydelse 2002:159. 5.skolan, om den motsvarar särskolan eller specialskolan, bereder eleverna de omsorger som behövs, 6.skolan för undervisningen använder lärare, förskollärare eller fri- tidspedagoger som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva, dock med undantag för fall då personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna, och 7.skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i fråga om utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och ledningen av sådana skolor. 8.huvudmannen för skolan åtar sig att se till att rektorn får den befattningsutbildning som avses i 2 kap. 2 a § på det sätt som där anges. En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad som sägs i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning. Ett godkännande kan avse vissa årskurser. Om en fristående skola lämnar utbildning som ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan skall förmedla på nationella eller specialutformade program, skall förklara skolan berätti- gad till bidrag som avses i 8 a § i fråga om utbildningen. Förklaring får dock lämnas endast om 1.skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet, 2.huvudmannen för skolan har förutsättningar att bedriva verksam- heten i enlighet med ovan angivna villkor, 3.skolan står öppen för alla ungdomar som har rätt till motsvarande utbildning i gymnasieskolan enligt denna lag, med undantag för sådana ungdomar vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisato- riska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan, 4.skolan för undervisningen använder lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva, dock med undantag för fall då personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna, och 5.skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i fråga om utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och ledningen av sådana skolor. 6.huvudmannen för skolan åtar sig att se till att rektorn får den 2 kap. 2 a § på det 4 Senaste lydelse 2006:391. En fristående skola som avses i denna paragraf får även anordna indi- viduellt program. Skyldighet att ta emot en elev på ett individuellt program finns endast om skolan och elevens hemkommun kommer överens om det bidrag som kommunen skall betala till skolan för eleven. Utbildningen skall bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Utbildningens omfattning får dock minskas om en elev begär det och styrelsen för utbildningen finner det förenligt med syftet för utbild- ningen. En förklaring enligt första stycket skall inte lämnas i fråga om utbild- ning som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner. En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad som sägs i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning. En förklaring om rätt till bidrag skall innehålla uppgift om till vilket nationellt program i gymnasieskolan som utbildningen i bidragshänse- ende skall hänföras. Om en fristående skola lämnar utbildning som ger kunskaper och fär- digheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasiesärskolan skall förmedla, skall förklara skolan berättigad till bidrag som avses i 8 c § i fråga om utbild- ningen. Förklaring får dock lämnas endast om 1.skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet, 2.huvudmannen för skolan har förutsättningar att bedriva verksam- heten i enlighet med ovan angivna villkor, 3.skolan står öppen för alla ungdomar som har rätt till utbildning i gymnasiesärskolan, med undantag för sådana ungdomar vilkas mot- tagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan, 4.skolan för undervisningen använder lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva, dock med undantag för fall då personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna, och 5.skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i fråga om utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och ledningen av sådana skolor. 6.huvudmannen för skolan åtar sig att se till att rektorn får den befattningsutbildning som avses i 2 kap. 2 a § på det sätt som där anges. En förklaring enligt första stycket skall inte lämnas i fråga om utbild- ning som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner. 5 Senaste lydelse 2002:159. En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad som sägs i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning. Denna lag träder i kraft och tillämpas på anställ- ningar som tillträds detta datum eller . Förteckning över remissinstanserna avseende departementspromemorian Tydligare ledarskap i skolan och förskolan (Ds 2007:34) Efter remiss har svar inkommit från Länsrätten i , För- svarshögskolan, , Verket för förvaltningsutveck- ling, , Myndigheten för skolutveckling, Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning (NSHU), , , , , , , , , (), , , , , , och (), , , , , , , , , Konst- fack, i , i , , , , i , , Arbetsmiljö- verket, kommun, , kommun, , , , Höörs kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, i , Kommuner och Landsting, , , , , , och Vuxenutbildning i samverkan. Spontana yttranden har inkommit från Svenska Utlandsskolors Före- ning (SUF) samt Föreningen . Följande remissinstanser har avstått från att lämna svar: kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, Valde- marsviks kommun, kommun, Elevråds Centralorgani- sation () och elevråd (). Förslag till lagtext i lagrådsremiss (U2009/4844/S) 2Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att det i skollagen (1985:1100)6 ska införas två nya paragrafer, 2 kap. 2 a § och 9 kap. 16 d §, av följande lydelse. Varje kommun och landsting ska se till att rektorerna går en sär- skild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Skyldigheten för en kommun eller ett landsting enligt första stycket gäller inte i fråga om rektorer som tidigare gått befatt- ningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsutbildning. Skyldig- heten gäller inte heller i fråga om rektorer som genom annan utbild- ning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som har jäm- ställts med befattningsutbild- ningen. Regeringen får meddela före- skrifter om utbildning enligt första stycket. Bestämmelserna i 2 kap. 2 a § om kommuners och landstings skyldighet att se till att rektorerna går en särskild befattningsut- 6 Lagen omtryckt 1997:1212. bildning eller en utbildning som kan jämställas med denna gäller också för huvudmän för fristående skolor som är godkända enligt 2 § eller har rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b §. Denna lag träder i kraft och tillämpas på anställ- ningar som tillträds fr.o.m. ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , regeringsrådet och f.d. justitieombudsmannen . Obligatorisk befattningsutbildning för nyanställda rektorer Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga , biträdd av ämnesrådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , Regeringen beslutar proposition 2009/10:27 Obligatorisk befattningsutbildning för nyanställda rektorer. inför, ändrar, upp- Lag om ändring i 2 kap. 2 a § skollagen (1985:1100)