prop · GX031d16 · 2009-09-21 00:00:00 — De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasienivå i är studiehjälp och bidrag till vissa funktionshindrade elever. lämnades studiehjälp till knappt 488 000 studerande i , en ökning med . Av dessa var flickor och pojkar. Ök- ningen av antalet studerande som fått studiehjälp beror på befolkningsutvecklingen i åldrarna 16 eftersom nästan samtliga studerande som avslutar går vidare till gymnasiala studier. Drygt 11 000 studerande, varav flickor och pojkar, fick inackorderingstillägg. Antalet är relativt oförändrat jämfört med . Det inkomstprövade extra tillägget lämnades till drygt 13 300 studerande. Av dessa var flickor och pojkar. Antalet studerande som fick extra tillägg ökade med jämfört med . Ökningen beror främst på en ökad invandring. fick av studiehjälpstagarna, cirka 9 140 elever, beslut om indraget stöd på grund av otillåten frånvaro. Nivån är i stort sett oförändrad jämfört . var det totalt cirka 17 200 utländska medborgare som fick studiehjälp för studier i Sverige.7 ansökte cirka 7 400 utländska medborgare om rätt till studiehjälp hos CSN, varav cirka 6 900 personer beviljades stöd. Den totala utgiften för studiehjälpen uppgick till , vilket är en ökning med jämfört . Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) fick 512 elever , varav flickor och pojkar. An- talet minskade med 15 elever jämfört med . Utgiften för Rg-bidraget och tilläggsbidraget uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Ökningen kan förklaras av en allmän prisökning för boende och resor, en ändrad boendeform för flera studerande och införandet av ett tilläggsbidrag. 3.5.2Vuxna studerande på grundskole- och gymnasial nivå i Vuxna studerande kan få studiemedel för studier på grundskole- och gymnasial nivå. fick cirka 23 000 personer studiemedel för studier på grundskolenivå. Av dessa var kvinnor och män. 7 Siffran över antalet utländska medborgare som fick studiestöd är inte jämförbar med motsvarande siffra i budgetpropositionen . Detta på grund av att urvalsmetoden har ändrats. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Antalet studerande med studiemedel minskade jämfört med . Av stödtagarna fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en marginell minskning jämfört med . av stödtagarna hade studielån, vilket är i nivå med föregående år. Andelen studerande på grundskolenivå som var eller äldre uppgick till . Inom vuxenutbildning hade av de studerande på grundskolenivå studiemedel under /08. Det är en ökning med jämfört med föregående läsår. Den ökade andelen studerande som har studiemedel på denna nivå kan delvis förklaras av att studerande som tidigare haft det nu helt avvecklade stödet rekryteringsbidrag vid vuxenstudier övergått till studiemedel. En annan förklaring, som även stöds av Statens skolverks lägesbedömning 2008, är att deltagarna i vuxenutbildning i högre grad tillhör de mer prioriterade grupperna för vuxenutbildning. För dessa personer är studiemedlet en viktig förutsättning för att kunna bedriva studier då studierna ofta bedrivs på heltid och de saknar annan försörjningsmöjlighet. Cirka 90 600 vuxna fick studiemedel för studier på gymnasienivå . Av dessa var kvinnor och män. Antalet studerande har minskat med jämfört med . av stödtagarna fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en minskning jämfört med föregående år. hade studielån, vilket är en marginell minskning jämfört med . Tabell 3.5 Andel av studiemedelstagarna med det högre bidraget på grundskole- och gymnasienivå, 2006-2008 Källa: CSN. Andelen studerande på gymnasial nivå som var eller äldre uppgick till . En majoritet av de studerande med studiemedel på gymnasienivå läste inom vuxenutbildning. /08 hade av de studerande på 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 gymnasial nivå inom denna utbildningsform studiemedel, vilket är en ökning jämfört med föregående läsår. Även här kan ökningen delvis förklaras av det avvecklade rekryteringsbidraget och att deltagarna i högre grad tillhör de mer prioriterade grupperna inom vuxenutbildning. var det drygt 25 000 utländska medborgare som uppbar studiemedel för studier på grundskole- eller gymnasienivå.8 Andelen utländska medborgare som fick studiemedel för studier på grundskole- eller gymnasienivå var . ansökte cirka 12 100 utländska medborgare om rätt till studiemedel hos CSN, varav cirka 9 900 personer beviljades stöd.9 Den totala utgiften för studiebidrag till vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå har 2008 uppgått till , vilket är en minskning med jämfört med 2007.10 Korttidsstödet reformerades vid utgången av 2007. Reformen innebär att de delar av stödet som hanterades av LO och TCO avseende studier i mindre omfattning i vissa ämnen på grundskole- och gymnasienivå har avvecklats. Bidrag för studier i mindre omfattning för alfabetisering i samiska kan dock fortfarande lämnas, liksom bidrag för kortare studier om funktionshinder eller kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder samt studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). Som anges i avsnitt 3.1 hanteras denna verksamhet under andra utgiftsområden. har Specialpedagogiska skolmyndigheten lämnat stöd till knappt 7 900 deltagare, varav kvinnor och män.11 har lämnat stöd till 136 personer, varav kvinnor och män. Den totala utgiften för korttidsstöd uppgick till . Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (TUFF-ersättning) deltog cirka 900 föräldrar i teckenspråkutbildning för föräldrar, varav kvinnor och män. Av dessa fick 155 föräldrar TUFF-ersättning, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Totalt utbetalades i ersättning, vilket är en minskning med jämfört med . 3.5.3Studerande på eftergymnasial nivå i De studiestöd som lämnas till studerande på eftergymnasial nivå i är studiemedel och studielitteratur till högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp. studerade cirka 299 200 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel. Av dessa var kvinnor och män. minskade antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå med cirka 2 200 personer jämfört med . har antalet studiemedelstagare på eftergymnasial nivå förändrats i relation till antalet studerande inom universitet och högskola. minskade antalet studiemedelstagare trots att antalet nya studerande inom universitet och högskola ökade. 8Siffran över antalet utländska medborgare som fick studiestöd är inte jämförbar med motsvarande siffra i budgetpropositionen . Detta på grund av att urvalsmetoden har ändrats. 9Siffrorna gäller studiemedel för studier både i och utomlands. 10Beloppet inkluderar statlig ålderspensionsavgift och tilläggsbidrag för studerande med barn. 11Fram till hanterades stödet av Sisus. Diagram 3.4 Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel, 20062008 Källa: CSN. De allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå, , studerade vid universitet eller högskola. studerade på en kvalificerad yrkesutbildning. Resterande andel studerade inom mindre skolformer som t.ex. folkhögskola och kompletterande utbildningar. Av studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade en majoritet på heltid. Andelen studerande på eftergymnasial nivå som var eller äldre uppgick till . Personer som studerar på eftergymnasial nivå kan som regel endast få studiemedel med den generella bidragsnivån. Den högre bidragsnivån kan dock lämnas till studerande vid vissa speciellt angivna utbildningsprogram. Cirka 600 studerande fick det högre bidraget för sådana studier. Den totala utgiften för det högre studiebidraget till studerande på eftergymnasial nivå uppgick till . Andelen studerande med studiemedel vid universitet och högskola var /08 2006/07 var 7 500 utländska medborgare som uppbar studiemedel för studier på eftergymnasial nivå.12 ansökte cirka 1 900 utländska medborgare om rätt till studiemedel hos CSN, varav drygt 1 500 personer beviljades stöd.13 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Den totala utgiften för studiebidrag till studerande på eftergymnasial nivå har uppgått till , vilket är en minskning med jämfört med tidigare år.14 Av studiestödstagare på eftergymnasial nivå hade studielån, varav drygt 130 000 kvinnor och cirka 86 000 män. Diagram 3.5 Studerande med studielån, eftergymnasial nivå i , 20062008 Källa: CSN. fick drygt 17 900 personer tilläggslån för studier på eftergymnasial nivå. Av dessa var kvinnor och män. Ut- betalt belopp var . Diagram 3.6 Studerande med tilläggslån, eftergymnasial nivå, 20062008 Källa: CSN. 12 Siffran över antalet utländska medborgare som fick studiestöd under 2008 är inte jämförbar med motsvarande siffra i budgetpropositionen för 14 Beloppet inkluderar statlig ålderspensionsavgift och tilläggsbidrag för Detta på grund av att urvalsmetoden har ändrats. 13 Siffrorna gäller studiemedel för studier både i och utomlands. studerande med barn. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Antalet stödtagare med merkostnadslån för till exempel dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten minskade 2008 . hade cirka 6 000 personer merkostnadslån för studier på eftergymnasial nivå i . Av dessa var kvinnor och män. Utbetalt belopp var . Diagram 3.7 Studerande med merkostnadslån, eftergymnasial nivå, 20062008 Källa: CSN. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp kan få studielitteratur genom Talboks- och . fick cirka 2 000 personer studielitteratur på studielitteratur har minskat med jämfört med föregående år. Den genomsnittliga kostnaden per studerande var , en ökning med . Den totala utgiften för produktion av studielitteratur till vissa högskolestuderande uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för gymnasiala studier utomlands, vilket 960 unga studerande fick . Antalet har ökat något . Av dessa fick cirka 270 personer inackorderingstillägg och ett fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. var det drygt 100 utländska medborgare som uppbar studiehjälp för studier utomlands.15 ansökte 37 utländska medborgare om rätt till studiehjälp hos CSN, varav 33 personer beviljades stöd. Den totala utgiften för studiehjälp för studier utomlands uppgick till 2008, vilket är något högre än föregående år. Studiemedel kan lämnas för eftergymnasiala studier utomlands. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utomlands är begränsad. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. Av alla studiemedelstagare i eftergymnasial utbildning studerade utomlands. fick cirka 27 600 personer, varav kvinnor och män, studiemedel för studier utomlands. studerande nådde sin kulmen med därefter varierade antalet mellan cirka 27 Årets notering är den lägsta . Det huvudsakliga stödet till studerande utomlands är studiemedel. Till unga studerande kan i vissa fall studiehjälp lämnas. 15 Siffran över antalet utländska medborgare som fick studiestöd är inte jämförbar med motsvarande siffra i budgetpropositionen . Detta på grund av att urvalsmetoden har ändrats. Diagram 3.8 Studerande utomlands med studiemedel, gymnasial och eftergymnasial nivå, 20062008 Källa: CSN. Av det totala antalet studerande utomlands med studiemedel läste på eftergymnasial nivå och på gymnasial nivå. Av de studerande på eftergymnasial nivå utgjorde gruppen s.k. free movers16 den största andelen . Gruppen studerande inom ramen för utbytesprogram utgjorde och gruppen som läste en icke akademisk språkkurs utgjorde . Samtliga tre grupper visar tydliga trender över den senaste femårsperioden. Gruppen s.k. free movers har ökat något. Antalet studerande inom utbytesprogram har befunnits sig på en jämn nivå medan gruppen språkstuderande har halverats . En särskild grupp som ökar stadigt är antalet läkarstuderande som har ökat med /02. Då var antalet läkarstuderande utomlands cirka 600. uppgår antalet till 2 075 personer. av de utlandsstuderande på högskolenivå studerade inom . av de studerande läste i ett nordiskt land, inom övriga EU-länder och i ett annat europeiskt land. 16 Studerande som på eget initiativ studerar utomlands utan stöd av avtal mellan lärosäten. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.9 Studerande med studiemedel utomlands fördelade efter världsdel, 2008 Källa: CSN. Antalet studerande i och sjunker till förmån för framför allt , främst . Antalet studerande i har minskat från 2 400 studerande 2004 till 1 700 studerande 2008 medan antalet studerande i har ökat från 1 000 studerande 2004 till 2 200 . Inom finns en östlig trend. Antalet studerande i , , och har ökat kraftigt medan antalet studerande i , , och har minskat. Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier. Av de utlandsstuderande på högskolenivå var under och under . var det totalt cirka 400 utländska medborgare som fick studiemedel för studier utomlands.17 prövades 344 utländska medborgares rätt till studiemedel av CSN, varav 308 personer beviljades stöd. Utlandsstuderande blir skuldsatta i högre grad än de personer som studerar i . I genomsnitt lånade en utlandsstuderande vilket är nära dubbelt så mycket som en studerande i normalt tar i lån studier. Var femte utlandsstuderande har en studieskuld som överstiger . 17 Siffran över antalet utländska medborgare som fick studiestöd är inte jämförbar med motsvarande siffra i budgetpropositionen . Detta på grund av att urvalsmetoden har ändrats. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Utgiften för studiebidrag vid studier utomlands var , vilket är en svag ökning jämfört med . Tilläggsbidrag lämnas för att underlätta för personer med barn att studera. Bidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antal barn. fick cirka 76 000 studerande med studiemedel tilläggsbidrag, vilket är en minskning med drygt 2 200 personer jämfört med . Utbetalt belopp uppgick till , vilket är en minskning med jämfört . Av det totala antalet kvinnor som har studiemedel fick tilläggsbidrag, medan motsvarande andel för männen var . Andelen med tilläggsbidrag på grundskole- och gymnasienivå var , Motsvarande siffra för dem som studerade med det generella bidraget var . Skillnaderna i andelen med tilläggsbidrag kan främst förklaras av att det skiljer i ålder mellan de olika grupperna och att äldre studerande oftare har barn. Antalet studerande som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, sjönk något vad avser alla utbildningsnivåer. Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2007. Lånebenägenheten vid studier på grundskole- och gymnasienivå var jämfört 2007. Vid studier på grundskolenivå hade av de stude- 18 Beloppet inkluderar statlig ålderspensionsavgift och tilläggsbidrag för studerande med barn. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) inkluderar den redovisade utgiften för studiebidrag vid studier utomlands inte statlig ålderspension eller tilläggsbidrag för studerande med barn. för de som läser som även har tilläggslån och merkostnadslån minskade något. Lånebenägenheten vid studier på eftergymnasial nivå har minskat från 2007 till 2008. Andelen av de studerande med studielån på eftergymnasial nivå som även tar merkostnadslån har minskat något från till . Andelen av de studerande med studielån på eftergymnasial nivå som även hade tilläggslån var densamma som föregående år. I genomsnitt tog av de studerande tilläggslån . Utlandsstuderande är mer lånebenägna än studerande inom andra utbildningsformer. var andelen utlandsstuderande som hade studielån . Även bland utlandsstuderande har dock lånebenägenheten minskat, inte minst vad gäller andelen studerande som tar merkostnadslån. hade av de utlandsstuderande merkostnadslån. Inom ovan nämnda utbildningsformer finns det ingen större skillnad i lånebenägenhet mellan kvinnor och män förutom när det gäller grundskolenivån. Där är lånebenägenheten lägre för kvinnor än för män. En studerande kan välja att avstå från att ta studielån under vissa veckor av studietiden. , liksom 2007, var det av alla låntagare med generellt bidrag som fick studielån för ett mindre antal veckor. Här har det skett en svag ökning 2008. Det är något vanligare att kvinnor söker för färre veckor än att män gör det. Bland låntagare med det högre bidraget sökte för färre veckor . Andelen var oförändrad jämfört med . CSN har i två rapporter Varför lånar inte de studerande?, CSN (delrapport) och (slutrapport), studerat den minskade lånebenägenheten. Studien jämför studerande med studiebidrag och lån med studerande som enbart har studiebidrag. I rapporten konstateras bl.a. att den största skillnaden mellan de som väljer att låna och de som inte gör det är att den senare gruppen i betydligt högre grad får stöd av sina föräldrar genom ekonomiska bidrag, kost och Studerande som avstår från att ta studielån är även yngre än de som lånar. Sju av tio är jämfört med varannan av de som lånar. 3.5.7Låntagare och den totala studieskulden Det totala antalet låntagare i 1,4 miljoner vid utgången av 194 000 personer har lån i båda de två senaste återbetalningssystemen och cirka 4 600 personer har lån i alla tre återbetalningssystemen. Antalet låntagare har fortsatt att öka något . Ökningen jämfört med var cirka 4 000 personer. Ökningen beror på att de tillkommande låntagarna var fler än de som antingen slutbetalat sina lån eller fått sina lån avskrivna. Återbetalningen av studielån ökade . Jämfört med 2007 betalades det in mer till CSN, totalt inklusive räntor och avgifter. Av dessa var extra inbetalningar, dvs. sådana inbetalningar som låntagarna har betalat utöver återbetalningsplan. trenden att inbetalningarna överstiger nyutlåningen. Att inbetalningarna överstiger utbetalningarna kan ge sken av att lånesystemet är i balans, men så är inte fallet eftersom anvisar ett anslag för räntor på CSN:s lån hos . Belastningen på detta anslag var . Den totala studieskulden ökade . Ökningen beror på att antalet personer med annuitetslån stiger , vilket ger effekter på den totala studieskulden. Av den totala utestående fordran19 på 2008 bedömer CSN att (2,) utgörs av osäkra fordringar. Lånetypen studielån, dvs. lån som tagits , står med för den största osäkerheten. 19 Den totala utestående fordran består av den totala studieskulden samt den totala återkravsfordran. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Risken för framtida avskrivningar är störst inom detta lånesystem. De beräknade osäkra fordringarna har minskat med . Minskningen beror till största del på en teknisk förändring av de beräkningsmodeller som CSN använder. En person kan ansöka om att få det belopp som han eller hon ska betala tillbaka nedsatt. I de fall en studerande återupptar studier med studiestöd efter att ha blivit återbetalningsskyldig sätts årsbeloppet automatiskt ned. Trenden att färre personer får beslut om nedsättning fortsätter. fick nästan 203 000 personer beslut om nedsättning, vilket är 9 000 färre än . Denna minskning kan främst förklaras med att det är färre återbetalningsskyldiga som valt att studera med studiestöd jämfört med tidigare. Återbetalare med krav hos hade cirka 91 000 personer krav på återbetalning av studiestöd som överförts till , en ökning med 10 000 personer jämfört med . Antalet personer med krav hos fortsätter att öka bland de återbetalningsskyldiga med annuitetslån. Denna ökning beror till stor del på att antalet återbetalningsskyldiga för denna lånetyp ökar. Den ackumulerade fordran hos uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Andelen av alla återbetalningsskyldiga låntagare som hade en skuld hos har legat på ungefär samma nivå och uppgår 2008 till . Cirka 68 000 låntagare är bosatta utomlands, vilket är en ökning med cirka 3 000 låntagare jämfört med . Den totala fordran för de tre återbetalningssystemen avseende utlandsbosatta CSN har fortsatt att prioritera kravhanteringen utomlands. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 har resulterat i att 9 700 ärenden har skickats till Intrum , vilket är en ökning jämfört med . Av dessa ärenden har låntagare i 2 900 ärenden betalat hela beloppet och delar av beloppet i 1 200 ärenden. Totalt har inkasserats vilket är i nivå med de årliga belopp som inkasserats . Arbetet med att vidta rättsliga åtgärder i , och har fortsatt och har resulterat i att 500 ärenden har initierats, men endast i ett fåtal av ärendena har skulden betalats i sin helhet. I av fallen driver CSN rättsliga processer. För resterande ärenden bedöms det inte som möjligt att driva in någon del av skulden. I dessa fall beror det på att låntagarna inte bedöms ha något ekonomiskt utrymme att betala till CSN. CSN har också arbetat med avtal och fullmakter som syftar till att möjliggöra delgivning utomlands. Syftet med delgivningen är att åstadkomma preskriptionsavbrott och därigenom förhindra att skulder preskriberas. avser CSN att påbörja delgivning i , och . har i rapporten utomlands och utbetalningar och fordringshantering (RiR 2008:31) granskat om regeringen, CSN och har säkerställt att utbetalningar och fordringshanteringen fungerar när personer bor utomlands. kom fram till att regeringen i högre grad borde ha uppmärksammat CSN:s fordringshantering i förhållande till personer som bor utomlands. Vidare ansåg att CSN inte i tillräcklig utsträckning har säkerställt att utbetalningar och fordringshantering fungerar när personer bor utomlands. rekommenderade regeringen att överväga förändringar av de regelverk som styr CSN:s fordringshantering i syfte att möjliggöra en effektivare fordringsverksamhet utomlands. Vidare rekommenderade regeringen att styra och följa upp CSN:s fordringsverksamhet i utlandet och att CSN bör genomföra förändringar i syfte att minska risken för felaktiga utbetalningar vid utlandsstudier. Avskrivning av lån kan ske främst på grund av åldersregler, dödsfall, behörighetsgivande studier, sjukdom eller synnerliga skäl. har 72 000 låntagare fått sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är 6 000 personer jämfört 2007 till 2008. Denna ökning kan främst förklaras av att CSN har gjort en korrigering av hanteringen för lånetypen studiemedel när det gäller avskrivning på grund av ålder. Av ökningen avser just avskrivning av studiemedel. En annan förklaring är att avskrivningar på grund av dödsfall och avskrivningar med hänsyn till synnerliga skäl har ökat. CSN:s verksamhet finansieras dels med ett förvaltningsanslag, dels med inbetalda administrativa avgifter. Kostnaderna uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Av intäkterna som totalt uppgick till bestod av anslag () och av inbetalda avgifter (). Inbetalda avgifter består främst av expeditionsavgifter, uppläggningsavgifter och påminnelseavgifter. CSN fortsätter att utveckla tekniska lösningar i administrationen för att ytterligare öka effektiviteten. På myndighetens webbplats tillhandahålls ett antal självservicetjänster och myndigheten strävar efter att fler ska bli e- kunder och utföra fler av sina ärenden på webbplatsen. CSN erbjuder bl.a. en möjlighet för vissa grupper av studerande att ansöka om studiestöd via elektronisk studiemedelsansökan. Ut- vecklingen har varit fortsatt positiv och av samtliga ansökningar var elektroniska, vilket är en ökning . CSN har även introducerat en ny tjänst på sin webbplats, Räkna ut. Tjänsten riktar sig till dem som har eller funderar på att ta studielån. Genom tjänsten får de möjlighet att göra beräkningar för att lättare kunna planera sin framtida ekonomiska situation. CSN arbetar fortlöpande med att effektivisera och förbättra hanteringen av återkrav. har det skett en minskning av den utestående återkravsfordran (2008 jämfört med 2007), vilket förklaras av att antalet personer med återkrav och återkravsskulder har minskat. Vidare har det skett en minskning av inbetalningar av återkrav (2008 jämfört med 2007). Minskningen förklaras till stor del av att både antalet personer och antalet återkrav minskar. En delförklaring kan vara att CSN i sitt arbete med återkrav nu har nått de flesta som har en betalningsförmåga.