prop · GX031d2 · 2009-09-21 00:00:00 — Det gäller både bland kvinnor och bland män. Antalet regeringsärenden är ungefär detsamma som 2007. Mängden diarieförda ärenden ökade, bl.a. till följd av att och utlandsmyndigheternas handlingar numera diarieförs som ärenden och inte som skrivelser. Detta är även ett skäl till att antalet internationella handlingar minskar. Antalet interpellationssvar ligger 2008 kvar på samma höga nivå som 2007 och antalet propositioner är 2008 det högsta . Även antalet betänkanden i (SOU) och rapporter i Departementsserien (Ds) ökade. Ytterligare redovisning av arbete återfinns i 2008 och på . Förberedelser och genomförande av ordförandeskap i EU ordförandeskap i inleddes . Det sammanlagda behovet av förstärkning för att förbereda och genomföra ordförandeskapet har beräknats till , varav avser 2010. Utgifterna för ordförandeskapet avser mötesverksamheten i , möten med i , press-, informations- och kultursatsningar, kompetensutveckling samt förstärkning av departement och några utlandsmyndigheter. och har omfattande utbildningsinsatser genomförts för politiker och tjänstemän inom . Sekretariatet för EU-möten i (SES-09) har inrättats inom för att planera och genomföra mötesverksamheten. Planeringen omfattar 113 möten runt om i . SES-09:s uppdrag är bl.a. att säkerställa lokaler för alla möten och tillhandahålla teknik, måltider, hotell, transporter, säkerhetsarrangemang, tolkar m.m. För att planera och genomföra kommunikationsinsatser under ordförandeskapet har ett särskilt sekretariat inrättats i Statsrådsberedningen Sekretariatet för kommunikation EU 2009 (KOM-09). Insatserna omfattar en webb för ordförandeskapet (), en grafisk profil, service till media, informationsinsatser såväl internt som externt, kulturaktiviteter och insatser riktade till allmänheten i form av dialogaktiviteter. Regeringen kommer redovisa ordförandeskapet i en särskild skrivelse till . Utrikesrepresentationen bestod av 100 utlandsmyndigheter, varav 83 ambassader, 10 konsulat samt 7 representationer och delegationer. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I nära hälften av de 192 länder som är medlemmar i finns en svensk ambassad. har också ungefär 420 honorärkonsulat. Förändringar i omvärlden och i politikens inriktning, liksom kraven på en effektiv användning av resurser föranleder anpassningar i den svenska utrikesrepresentationen. Den landfokusering av det bilaterala biståndet som inletts ställer också krav på förändringar i utrikesrepresentationen. har 20 ambassader och 8 karriärkonsulat öppnat. har 22 ambassader och 21 karriärkonsulat stängt. Avveckling av ambassaden i samt av generalkonsulaten i , , och har beslutats . Regeringen har även beslutat att göra en översyn av utrikesförvaltningen med utgångspunkt från förändrade förutsättningar i omvärlden och inom . Översynen ska bl.a. belysa förutsättningarna för att skapa en mer flexibel samt mer kostnads- och verksamhetseffektiv utrikesförvaltning. Utrikesrepresentationens samarbete med hela och med andra aktörer samt utrikesförvaltningens långsiktiga kompetens- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 försörjning utgör andra centrala frågeställningar som ska belysas. Vidare ska översynen särskilt beakta den planerade etableringen av en europeisk utrikestjänst (EAS). Utrikestjänsten ska inrättas efter att Lissabonfördraget träder ikraft. Om etableringen leder till ökade utgifter på EU-budgeten är huvudregeln att ökningar på den svenska EU- avgiften ska finansieras. Renovering och utveckling av lokaler Renovering och utveckling av i södra har inletts. och har en gemensam planering för långsiktiga lokalförsörjning i . Planeringen innebär att får lokaler i större sammanhängande enheter och ökad tillgänglighet via kulvertsystemet. Lokalerna ska ge möjlighet till flexibelt utnyttjande för ökad effektivitet och god arbetsmiljö samt uppfylla såväl tekniska som säkerhetsmässiga krav. Detta kommer att omfatta en utbyggnad av kulvertsystemet, påbyggnad av befintliga lokaler, avveckling av mindre lämpliga lokaler och eventuellt förvärv av enstaka fastigheter. De två första kvarteren som renoveras är Loen och Björnen. utrymdes kvarteret och projektering pågår. Efter Loen och Björnen följer fler kvarter, däribland . föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. ökas med . beräknar regeringen att anslaget ökar med respektive . har åtgärder genomförts för att bl.a. stärka förmågan att hantera eventuella kriser under det svenska ordförandeskapet i . deltog regeringen och i den svenskfinska krisövningen . deltog även i övningen Sydvind som genomfördes tillsammans med andra svenska myndigheter. Kansliet för krishantering har fortsatt att utveckla verksamheten. Mot bakgrund av förslagen om effektivare myndighetsstyrning i betänkande Att styra staten regeringens styrning av sin förvaltning (SOU 2007:75) och betänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10) har en intern rapport tagits fram och dess förslag bereds inom . Avveckling av metodstöd för kommittéerna Som en åtgärd för att effektivisera kommittéväsendet och för att säkerställa en hög kvalitet i kommittéernas betänkanden knöts experter till kommittéservice inom för en försöksverksamhet . Uppgiften har varit att initiera, utveckla och stödja åtgärder i kommittéernas verksamhet. Försöksverksamheten har gett ett positivt resultat. har Statskontoret till uppgift att bistå och de statliga kommittéerna med såväl metodstöd som utredningsstöd. Metodstödet kommer att koncentreras till Statskontoret. Det metodstöd som är knutet till kommittéservice inom kommer därmed att upphöra. pågår ett fortlöpande utvecklingsarbete för att effektivisera verksamhetsstödet och stärka personalarbetet. Ett flertal insatser har genomförts för att säkerställa ökad säkerhet och tillgänglighet av information bl.a. med stöd av IT. Insatserna ger också nya förutsättningar för verksamhetsutveckling. Regeringen har avsagt sig rätten att använda sig av . kan därmed bli bostad åt kronprinsessparet. I enlighet med ekonomiska vårproposition (2008/09:100) tar Kammarkollegiet över verksamheter som avser bl.a. anslags- och bolagsredovisning. För detta ändamål föreslås att förs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:2 Kammarkollegiet. ekonomiska vårproposition anges vidare att tar över ansvaret för Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning () från . För ändamålet föreslår regeringen att tillförs anslaget 4:1 m.m. från det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 1:1 . Som en följd av ekonomiska vårproposition ska även de ändamål och verksamheter som avser E-delegationen och normeringsarbete inom e-förvaltningsområdet föras över till anslaget 4:1 m.m. föreslår regeringen att tillförs anslaget 4:1 m.m. från det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:1 Statskontoret. och framåt beräknas överföringen öka med . I syfte att öka skyddet av egendom föreslår regeringen att tillförs anslaget 4:1 m.m. Regeringen har sett över hur stor del av utrikesförvaltningen som administrerar utvecklingssamarbetet och konstaterat att en högre andel än vad som tidigare beräknats bör finansieras med biståndsmedel. Regeringen föreslår att anslaget 4:1 m.m. tillförs som det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med motsvarande belopp. Regeringen anser att särskilt belastade myndigheter vad avser ansökningar om viseringar och uppehållstillstånd tillfälligt bör förstärkas för att upprätthålla verksamheten på en tillfredsställande nivå. Regeringen föreslår därför att anslaget 4:1 m.m. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 För att finansiera utrikesförvaltningens ökade kostnader för lokaler i utlandet föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. ökas med . För att öka den diplomatiska närvaron i framför allt länder där har ett långsiktigt utvecklingssamarbete men saknar ambassad, föreslås att anslaget 4:1 m.m. ökas med . Under andra delen av 2009 har åter öppnat ambassaden i . kommer kostnaderna på årsbasis att öka i förhållande till 2009. Regeringen föreslår därför att anslaget 4:1 m.m. ökas med , varav finansieras genom att medel förs från det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. I samband med kronprinsessan bröllop kommer att bistå hovet med visst tillfälligt stöd. Regeringen föreslår därför att förs till anslaget 4:1 m.m. . För att finansiera stöd till föreslår regeringen att förs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 5 Internationell samverkan uppförda anslaget 1:11 Hyreskostnader för Östersjöstaternas råd ska belasta det under utgiftsområde 5 Internationell samverkan uppförda anslaget 1:1 Bidrag till vissa internationella organisationer. För att finansiera kostnaderna minskas anslaget 4:1 m.m. med . För att finansiera resekostnader i samband med internationellt miljösamarbete föreslår regeringen att förs från det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete till anslaget 4:1 m.m. För att bidra till ökad samverkan mellan finanssektorn och staten finns behov av ökade insatser. Mot denna bakgrund har regeringen bl.a. inrättat den s.k. (dir. 2009:22) med uppdrag att främja stabilitet, förtroende, effektivitet och utvecklingsmöjligheter för svensk finanssektor. Kommitténs arbete ska pågå . För att finansiera sådana samverkansinsatser bör 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 anslaget 4:1 m.m. ökas med fram . För att finansiera kostnader för Rådet för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande föreslår regeringen att förs från det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 1:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. till anslaget 4:1 m.m. . föreslår regeringen att anslaget ska uppgå till 6 . beräknas anslaget uppgå till 6 respektive 6 . Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 4:1 m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Uppräkning till följd av förändringar av valutakurser samt teknisk justering för övergång från avgiftsfinansiering till anslagsfinansiering för viseringar m.m. redovisas under Beslut. 4Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området Regional samhällsorganisation avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna och de former för ansvarsfördelning mellan stat och kommun i form av kommunala samverkansorgan eller försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och landsting som återfinns i vissa län. Området omfattar anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Anslaget beräknas finansiera drygt hälften av länsstyrelsernas verksamhet (se vidare avsnitt 8.4.2 och 8.7.1). Den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna verkar utifrån uppgiften att vara statens regionala företrädare. ska verka för att nationella mål får genomslag i länen som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar. ska utifrån ett statligt helhetsperspektiv arbeta sektorsövergripande och inom myndighetens ansvarsområde samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. I pågår fram till en försöksverksamhet som innebär att , i den omfattning regeringen bestämmer, fullgör de uppgifter som ankommer på . En utvärdering av hur denna försöksverksamhet påverkar genomförandet av skogspolitiken (SOU 2008:103) har remitterats Regeringen avser att återföra de skogspolitiska uppgifterna på till när försöket löper ut . Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att se över hur de skogspolitiska uppgifterna på kan genomföras så kostnadseffektivt som möjligt och hur fördelar kan vinnas genom samordning med som lokala förankring behålls (dnr Jo2009/2573). Statskontoret ska också lämna förslag om vilka delar av den lösning som föreslås för som skulle vara möjliga att tillämpa i andra delar av landet (se även under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, avsnitt 2.4.4). 8.1.2Ändrad regional ansvarsfördelning mellan staten och den kommunala nivån I respektive pågår respektive 1999 försök med ändrad regional ansvarsfördelning mellan staten och landsting. Försöksverksamheten syftar till att utveckla former för en fördjupad demokratisk förankring av det regionala tillväxtarbetet. Verksamheten regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning som gäller t.o.m. . har kommuner och landsting möjligheten att i ett län bilda kommunala samverkansorgan enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen. Ett kommunalt samverkansorgan ska driva och samordna det regionala tillväxtarbetet i länet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 samverkansorgan i 14 av landets 21 län. Dessa finns i , , , , , , , , , , , , och . Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. finansierar ersättningar till kommunala samverkansorgan och till landstingen i och som övertagit uppgifter från länsstyrelserna. Statliga medel till samverkansorgan och landsting i försöksverksamheterna finansieras även inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Ingen ansökan har inkommit om bildande av kommunalt samverkansorgan . Däremot lämnade landstingen i , , , , , och in till regeringen ansökningar om att få ändra befintliga landstingsindelningar (dnr Fi2008/3755, Fi2008/3176, Fi2008/3048, Fi2008/4182, Fi2008/4204, Fi2008/4757 och Fi2008/4773). Landstingen ansökte även om att få överta vissa statliga uppgifter, bl.a. inom områdena regional tillväxt och infrastrukturplanering. De delar av ansökningarna som gällde en ändrad landstingsindelning har enligt regeringsbeslut (dnr Fi2008/829 m.fl.) överlämnats till Kammarkollegiet för utredning. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom område Regional samhällsorganisation Anslag inom område Regional samhällsorganisation Totalt för området Regional samhällsorganisation 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Målet för området Regional samhällsorganisation är att länen ska utvecklas genom att de nationella målen får genomslag, som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsättningar. Målet gäller för samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun. Länsstyrelserna har uppgifter inom ett stort antal områden. Detta innebär att beslut och insatser inom olika sakområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. De utgiftsområden, utöver utgiftsområde 1 , inom vilka länsstyrelserna bedriver verksamhet är: -Utgiftsområde 5 Internationell samverkan -Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets beredskap -Utgiftsområde 8 Migration -Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet -Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv -Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid -Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik -Utgiftsområde 19 Regional tillväxt -Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård -Utgiftsområde 21 Energi -Utgiftsområde 22 Kommunikationer -Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -Utgiftsområde 24 Näringsliv Länsstyrelsernas verksamhet enligt regleringsbrevet omfattar bl. a. utåtriktat sektorsövergripande arbete, regional tillväxt, miljö- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 målsarbete, social tillsyn, miljötillsyn, djur- och livsmedelskontroll, tillsyn över plan- och byggnadsväsendet samt övrig tillsyn, omställning av energisystemet, EU-stöd, trafikärenden samt övrig ärendehandläggning. Utöver dessa uppgifter fastställs i instruktion att vissa länsstyrelser har särskilda uppgifter inom bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjällfrågor, rennäringsfrågor och frågor om tillstånd att anordna kampsportsmatcher. Samtliga länsstyrelser har även ett antal uppgifter som följer av deras roll som geografiskt områdesansvariga avseende krisberedskapsfrågor. I de fem län där det varken finns kommunala samverkansorgan eller pågår försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning, driver och samordnar det regionala tillväxtarbetet i länet. Den närmare redovisningen, och i förekommande fall bedömningen, av länsstyrelsernas resultat inom olika verksamhetsområden, behandlas inom respektive utgifts- och sakområde i denna proposition. Det gäller även redovisningar och eventuella bedömningar av resultat av de verksamheter som bedrivs av kommunala samverkansorgan och av landsting som ingår i försöksverksamheterna. Resultatindikatorer saknas för området Regional samhällsorganisation. Verksamheten inom området Regional samhällsorganisation var indelat i följande verksamhetsområden: -kunskapsuppbyggnad, samordnings- och sektorsövergripande arbete, -tillsyn och vägledning, samt Redovisningen av resultatet för området följer indelningen i verksamhetsområden. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kunskapsuppbyggnad, samordnings- och sektorsövergripande arbete Regeringens mål för länsstyrelserna var enligt regleringsbrevet att länsstyrelserna skulle stärka det sektorsövergripande arbetet och samordningen av de olika sakområdena för att uppnå effektiva lösningar och bidra till en hållbar utveckling i länen. Med anledning av länsstyrelsernas breda uppdrag, med uppgifter inom flera områden, utgör det sektorsövergripande arbetet en prioriterad verksamhet vid länsstyrelserna. Det sektorsövergripande arbetets måluppfyllelse är god, men flera utmaningar återstår. Bland annat anser flertalet av länsstyrelserna att ett utökat utrymme behöver skapas vad gäller tid och resurser. Nio länsstyrelser för även fram att de statliga verkens regionala organisering utgör ett hinder. Sex länsstyrelser lyfter också upp frågan om brist på kunskap och kompetens. För detta verksamhetsområde har länsstyrelserna använt ca , motsvarande av de totala verksamhetskostnaderna. Föregående år användes , motsvarande ca . hade verksamhetsområdet 1 810 årsarbetskrafter för sin verksamhet, varav 933 var kvinnor och 877 män. Totalt har antalet årsarbetskrafter inom verksamhetsområdet minskat med 89 jämfört med . Av minskningen var 57 årsarbetskrafter en följd av att uppgifterna avseende matchning på arbetsmarknaden togs bort från i . Målet var att länsstyrelserna genom tillsyn skulle säkerställa efterlevnaden av de föreskrifter som och regeringen beslutat inom respektive verksamhet som är föremål för tillsyn. I enlighet med återrapporteringskrav skulle länsstyrelserna redovisa inom vilka områden de saknar tillsynsplaner och skälen till detta samt hur de mest omfattande bristerna i länsstyrelsernas egen tillsynsverksamhet har åtgärdats och, om inga åtgärder vidtagits, orsakerna till detta. Av redovisningarna framgår bl.a. att 16 länsstyrelser har tillsynsplaner för samtliga tillsynsområden. Som skäl till brister i den egna tillsynsverksamheten och, i förekommande fall, avsaknad av tillsynsplaner framhålls i första hand bristande resurser. Det är framför allt den egeninitierade tillsynen som får stå tillbaka på grund av resursbrist. Vakanser och även viss brist på kompetens bland personalen är ett problem för vissa länsstyrelser. Andra skäl som lyfts fram är att tillsynen ofta är händelsestyrd samt att tillståndsärenden och inkommande anmälningsärenden prioriteras. Åtgärder som redovisas för att hantera brister inom den egna tillsynen och för att utveckla tillsynen är bl.a. upprättande och revidering av tillsynsplaner, kompetensutveckling, utveckling av metoder och arbetssätt (t.ex. rutinbeskrivningar, tvärsektoriellt arbete och behovsanalyser som grund för prioriteringar) samt förbättrad uppföljning. Vidare framhålls samarbete med andra län (t.ex. NORDSAM) och olika nätverk och arbetsgrupper för tillsyn. Med anledning av ovanstående redovisade brister gav regeringen i i uppdrag att följa upp och inom ramen för befintlig lagstiftning föreslå förbättringar av länsstyrelsernas tillsynsverksamhet (dnr Fi2008/3093), se närmare avsnitt 8.6. För verksamhetsområdet som helhet har länsstyrelserna använt ca , motsvarande av de totala verksamhetskostnaderna. Jämfört med föregående år har kostnaderna ökat med ca . hade verksamhetsområdet 814 årsarbetskrafter, varav 488 var kvinnor och 326 män. Målet var att länsstyrelsernas ärendehandläggning skulle kännetecknas av en enhetlig rättstillämpning, god service och information samt av en snabb och korrekt handläggning. inkom ca 1 104 300 ärenden till länsstyrelserna. Detta är marginellt fler ärenden än föregående år. De största ärendegrupperna är körkort och trafikföreskrifter m.m. samt lantbruksärenden. Den totala andelen ärenden som överklagades uppgick till , vilket är i nivå med föregående år. Av de ärenden som avgjorts i högre instans har beslut ändrats i av fallen. Föregående år var motsvarande andel . Antalet öppna ärenden uppgick till ca 203 000, varav ca 9 700 var äldre än . Både andelen öppna ärenden och andelen ärenden som var äldre än har ökat något . Det är framför allt inom körkortsområdet som ökningen återfinns. Vid länsstyrelserna pågår ett fortlöpande arbete med att utveckla servicen och ärendehandläggningen. Som ett viktigt led i detta arbete framhåller länsstyrelserna det gemensamma utvecklingsarbetet av elektroniska tjänster inom främst ärendeslagen körkort, väktare, stiftelser och yrkestrafik. i har på regeringens uppdrag kartlagt hur länsstyrelserna arbetar med mål för handläggningstider för olika ärenden och ärendegrupper. Av kartläggningen framgår att 20 av 21 länsstyrelser har arbetat med någon form av mål för handläggningstider . Ofta har mål endast fastställts för vissa ärendegrupper. Nästan alla länsstyrelser som har målsatta handläggningstider anger att målstyrningen medfört en positiv utveckling av ärendeprocesserna. i har föreslagit att krav på målstyrning av handläggningstider införs och ett 25-tal ärendegrupper har identifierats som lämpliga för målsättning av handläggningstider. Vidare har i gjort en sammanställning över länsstyrelsernas mål för handläggningstider. Flera länsstyrelser har dock inte haft möjlighet att ange mål för verksamheten 2010 utan redovisat förslag och underlag som ska användas för höstens verksamhetsplanering. I regleringsbrevet gavs därtill i i uppdrag att efter samråd med övriga länsstyrelser fastställa identiska mål för handläggningstider för ärenden som handläggs via s.k. e-tjänster. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 För verksamhetsområdet ärendehandläggning har länsstyrelserna använt ca , vilket motsvarar av de totala verksamhetskostnaderna. var kostnaderna likvärdiga, och motsvarade då av de totala verksamhetskostnaderna. hade verksamhetsområdet ärendehandläggning 1 249 årsarbetskrafter, varav 804 kvinnor och 445 män. Totalt har årsarbetskrafterna minskat med 10 jämfört med . Antalet årsarbetskrafter har ökat uppgick antalet årsarbetskrafter vid länsstyrelserna till 4 845, vilket är en minskning med 106 årsarbetskrafter jämfört med föregående år. Detta kan förklaras med att antalet årsarbetskrafter påverkades av en tillfällig arbetsmarknadspolitisk satsning . var av de anställa kvinnor, föregående år var andelen . Detta är en högre andel än staten totalt där andelen kvinnor var . Antalet årsarbetskrafter har ökat med 712, vilket är en ökning med . Det finns dock stora skillnader mellan olika verksamheter.