prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Detta har gett resultat. Sjukfrånvaron i har sjunkit sedan reformen trädde i kraft. Till följd av sjukförsäkringsreformen kommer ca 54 000 personer att lämna sjukförsäkringen på grund av att deras dagar med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning tar slut. Många av dessa beräknas då i stället behöva stöd av arbetsförmedlingen. Regeringen föreslår därför åtgärder som sammantaget ökar möjligheterna till en återgång i arbete för dessa personer. En person vars dagar med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning tagit slut, men som på grund av sjukdom uppenbarligen inte kan påbörja eller delta i ett arbetsmarknads- politiskt program, ska dock kunna få fler dagar med ersättning från sjukförsäkringen. Det kan exempelvis handla om personer som vårdas på sjukhus eller motsvarande. För att säkerställa ett särskilt stöd från Arbetsförmedlingen till personer som lämnar sjukförsäkringen införs ett nytt arbetsmarknads- politiskt introduktionsprogram. syftar till att kartlägga den enskildes förutsätt- ningar och behov av insatser. Introduktionen kan som längst pågå . Dessa personer kommer ges möjlighet till att snabbare kvalificera sig till jobb- och utvecklingsgarantin efter introduktionen. För att bredda vägarna tillbaka till arbete ökas resurserna till personer som på grund av en funktionsnedsättning har nedsatt arbetsförmåga. Regeringen föreslår också ett antal åtgärder för att det ska bli lättare för personer vars dagar med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning tagit slut att kunna få tillgång till arbetslöshets- ersättning. Vidare föreslås att personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program som längst ska kunna vara sjukfrånvarande med bibehållen ersättning i en månad. Personer som på grund av sjukdom lämnat introduktions- programmet, jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar ska ha möjlighet att återinträda i motsvarande arbetsmarknadspolitiskt program när han eller hon tillfrisknat. 1.3.3Åtgärder för att värna välfärden En viktig utgångspunkt för regeringen är att medborgarnas förtroende för att det offentliga klarar sitt huvuduppdrag ska upprätthållas. Det innebär att även i den nuvarande djupa låg- konjunkturen måste centrala välfärdstjänster som utbildning, vård, omsorg och rättsväsende säkerställas. Regeringens åtgärder riktar in sig på att dels prioritera kärnverksamheterna inom offentlig sektor, dels skapa en rättvisare fördelning av den offentliga sektorns resurser. Höjda statsbidrag till kommunsektorn bidrar till att viktiga välfärdstjänster kan upprätthållas Kommuner och landsting är enligt lag skyldiga att tillhandahålla grundläggande välfärdstjänster, så som utbildning, vård och omsorg. Ned- skärningar i den kommunala verksamheten till följd av den nuvarande lågkonjunkturen kan medföra att kvaliteten och tillgängligheten till välfärdstjänsterna försämras. Ytterligare höjda statsbidrag till kommunsektorn bidrar till att dessa viktiga välfärdstjänster upprätthålls under lågkonjunkturen och värnar därmed välfärdens Människor ska även under lågkonjunk- turen känna förtroende för att det offentliga klarar sitt huvuduppdrag. Det är dock av stor vikt att kommuner och landsting tar tillvara de möjligheter som kan finnas för att ge bästa möjliga service vid givna resurser och att kärnverksamheten prioriteras. Regeringen går vidare med sin utveckling av skol- och utbildningspolitiken och lägger ett stort antal förslag för att stärka kvaliteten i utbildningsväsendet. Bland dessa ingår flera strukturellt viktiga reformer: -En ny skollag. -Implementeringsinsatser för att reformera gymnasieskolan. -En ny lärarutbildning. Den nuvarande skollagen är och det finns ett stort behov av att skapa en ny, modern och tydlig struktur för skollagstiftningen. Den nya skollagen beräknas kunna träda i kraft . Även den reformerade gymnasie- skolan beräknas vara på plats . Medel ges nu för att kommunerna ska kunna förbereda denna viktiga reform och en del andra skolsatsningar. Dagens lärarutbildning har fått mycket kritik och regeringen föreslår nu att den görs om. Lärarutbildningen behöver en nystart. Flera satsningar görs för lärare, däribland en särskild satsning på yrkeslärare, vilka det riskerar att bli stor brist på framöver. Regeringen föreslår också en förlängd satsning på vidareutbildning för obehöriga lärare. Regeringens satsning på syftar till att integrera kulturella och konstnärliga uttryck i skolan. Satsningen, som regeringen startade för årskurserna 79, byggs nu ut till att även omfatta årskurserna 46. Eleverna har genom Skapande skola både fått möta kultur och getts en ökad möjlighet till eget skapande. Satsningen har även medfört att länge efterfrågade strukturer för samverkan mellan skolan och kultursektorn nu har börjat etableras. Studiemedlen är den viktigaste finansierings- källan för de flesta studerande på olika utbild- ningsnivåer. För att ge de studerande en för- bättrad ekonomisk situation anser regeringen att studiemedlens totalbelopp bör öka från . Totalbeloppet föreslås öka med per studiemånad vid heltidsstudier, varav höjningen för det s.k. generella bidraget blir och för det s.k. högre bidraget per studiemånad. I denna proposition föreslår därför regeringen att det avsätts ca 2010 och ca 2011 respektive 2012. I syfte att ge den studerande ökad möjlighet till förbättrad ekonomi genom inkomster utöver studiemedlen föreslår regeringen att det s.k. fribeloppet höjs med från . Därför avsätts respektive 2012. Ökade resurser till rättsväsendet Regeringen har genomfört stora satsningar på rättsväsendet för att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten. har rättsväsendet tillförts ca i varaktiga resurstillskott. I denna budgetproposition föreslår regeringen ytterligare medel om sammanlagt ca 2010 för att öka polisens närvaro, säkerställa en effektiv åklagarverk- samhet, värna kvaliteten i den dömande verksamheten, utveckla innehållet i verkställig- heten, skapa fler häktes- och anstaltsplatser samt stärka brottsofferperspektivet i hela rättskedjan. Brottsbekämpning förutsätter att det finns poliser där brott begås och på de tider de begås. Regeringens mål om att det ska finnas 20 000 poliser 2010 fullföljs. Regeringens utgångspunkt är att straffen för allvarliga våldsbrott och återfall i brott ska skärpas. Vidare anser regeringen att det är viktigt att rättsväsendets myndigheter vidareutvecklar sina gemensamma insatser för att väsentligt öka effektiviteten och kvaliteten i bekämpningen av mängdbrott. Därutöver är det särskilt viktigt med tidiga och tydliga insatser gentemot unga lagöverträdare och unga brottsoffer. Föräldrar har huvudansvaret för att barn inte begår brott, men det är viktigt att familjer har tillgång till de olika former av stöd som de kan behöva. Regeringen ställer höga krav på ett effektivare rättsväsende. Ett omfattande arbete pågår med att se över effektiviteten inom hela rättskedjan. Det gäller såväl myndigheternas kostnads- effektivitet och verksamhetsresultat som kriminalpolitiska och strukturella åtgärder för att effektivisera verksamheterna. Inom ramen för detta avser regeringen bland annat att utreda polisens organisation liksom förutsättningarna för att samla all polis- och åklagarverksamhet avseende ekobrott i landet hos Ekobrotts- myndigheten. Regeringen överväger även åtgärder för att skapa en effektivare brottmåls- process, bland annat genom en förbättrad brottsutredningsverksamhet och ändamålsenliga rättegångsregler samt att effektivisera rätts- väsendets informationsförsörjning. Rättssäker- het och brottsofferperspektiv är viktigt att beakta i effektiviseringsarbetet. Med de resursförstärkningar regeringen före- slår ges rättsväsendets myndigheter tydliga förutsättningar att uppnå ökad effektivitet och ett förbättrat verksamhetsresultat. Regeringen förutsätter att så sker och avser att noga följa utvecklingen och vid behov vidta ytterligare åtgärder. Satsningar för en bättre äldreomsorg Målet för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv, ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Regeringens arbete syftar bland annat till att öka äldres valfrihet och att utveckla en vård och omsorg av god kvalitet. Multisjuka äldre har ett stort behov av en vård och omsorg präglad av helhetssyn och detta kräver en flexibel organisation med lösningar som fungerar över vårdgivar- och huvudmanna- skapsgränser. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stödja huvudmännen i arbetet med att utveckla en väl fungerande äldreomsorg. Bland annat har regeringen presenterat en ny lag om valfrihets- system samt förtydligat kommunernas ansvar när det gäller att erbjuda stöd till dem som vårdar närstående som är långvarigt sjuka, äldre eller som har en funktionsnedsättning. För att fortsatt stödja kommuner och landsting i deras arbete att utveckla en modern och väl fungerande vård och omsorg om äldre Satsningen syftar bland annat till att, tillsammans med tidigare avsatta medel, göra det möjligt att införa ett prestationsbaserat statsbidrag för att stödja huvudmännen i deras arbete att utveckla en säker vård och omsorg för de mest sjuka äldre. Vidare syftar satsningen till att möjliggöra en överenskommelse med Kommuner och Landsting om ett program för en god äldreomsorg, stimulera byggandet av trygghetsbostäder, stärka ledar- skapet inom äldreomsorgen samt utveckla det psykiatriska stödet till äldre. Ökad tillgänglighet, effektivitet och kvalitet i hälso- och sjukvården Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Regeringens strategi för att nå målet bygger på att sätta medborgare och patienter i fokus. Vården ska organiseras och utvecklas i enlighet med patienternas behov och förutsättningar. Regeringen tar nu ytterligare steg för ökad tillgänglighet, effektivitet och kvalitet i svensk hälso- och sjukvård. Därför avsätts 2010, 2011 och 2012 för att stödja huvudmännens arbete. Därmed infrias bland annat två vallöften, inrättandet av en nationell och oberoende granskningsfunktion samt införandet av en fast vårdkontakt. Vidare föreslås åtgärder för att främja en säker läkemedelsanvändning och för att gallra bort ineffektiva behandlingsmetoder. I satsningen ingår också förslag för ökad patientsäkerhet samt implementering av en nationell cancer- strategi för att landsting och regioner på ett effektivt sätt ska kunna förebygga insjuknande i cancer och möta den belastning på vården som följer av en framtida ökning av antalet cancerfall. Åtgärder för att stärka pensionärernas ekonomiska situation och stabilisera ålderspensionssystemet Ett antal reformer har genomförts för att förbättra stödet till äldre. Bostads- tilläggen har förstärkts och satsningar har gjorts för att stärka kvaliteten i äldreomsorgen och för att fler äldre ska få tillgång till ett anpassat boende. har skatten för pensionärer sänkts genom ett förhöjt grundavdrag. Ålderspensionssystemet, som utarbetades , bygger på en femparti- överenskommelse. Det är ett autonomt pensionssystem som är politiskt och finansiellt stabilt. Pensionsöverenskommelsen är en helhet, vilket innebär att regeringen inte ensidigt kan ändra i pensionssystemet utan att bryta överenskommelsen. För att hantera samråds- frågor finns Pensionsgruppen med företrädare för fem partier. Som en följd av börsnedgången aktiveras balanseringen i ålderspensionssystemet 2010, vilket medför sänkta pensioner. För att få en jämnare utveckling av pensionerna har en fempartiöverenskommelse träffats i Pensions- gruppen om att införa ett 3-års glidande medelvärde i beräkningen av AP-fonderna. De nya reglerna innebär att inkomstpensionerna minskar i stället för 2010. kommer dock pensionerna att återgå till de nivåer de skulle haft om balanseringen inte ägt rum. Det sker när den ekonomiska tillväxten tar fart igen och balanstalet överstiger ett. Det är också värt att notera att även utan en balansering hade inkomstpensionerna sjunkit 2010, främst som ett resultat av att konsumentpriserna föll 2009. För att förstärka pensionärernas disponibla inkomster förslås inkomstskatten sänkas för personer som är vid årets ingång. Regeringen föreslår därför i denna proposition en skattesänkning på . I tabell 1.8 redovisas exempel på skatte- lättnader för olika inkomst- och kommunal- skattenivåer. Skattelättnaden för en person som får full garantipension uppgår till mellan 1 034 till beroende på kommunal- skattenivå. Alla får del av skattesänkningen. Reformen har gynnsamma fördelningspolitiska effekter. Tabell 1.8 Skattelättnad genom det ytterligare förhöjda grundavdraget för personer som är eller äldre vid olika inkomst- och kommunalskattenivåer (29,) (31,) (34,) (83 )1 1 Inkomsten varierar för garantipensionärer beroende på ålder och civilstatus. Skattelättnaden blir dock lika stor för samtliga garantipensionärer. Källa: Egna beräkningar. Förutom de ovan nämnda åtgärderna övervägs andra möjligheter att stabilisera pensionernas utveckling. Pensionsgruppen och Försäkrings- kassan undersöker bland annat möjligheten att införa någon form av begränsningsregel som skulle kunna förhindra alltför stora variationer i pensionerna. I avvaktan på Pensionsgruppens fortsatta diskussioner gör regeringen i denna budgetproposition ett beräkningstekniskt antagande som begränsar pensionsminskningen 2011 och 2012. AP-fondernas administrationskostnader be- lastar ålderspensionssystemet och därmed pensionerna. Pensionsgruppen inleder därför en översyn av AP-fondernas administration och placeringsregler i syfte att minska administrationskostnaderna som regeringen noggrant kommer att följa upp de initiativ FörstaFjärde AP-fonderna förväntas ta för att effektivisera förvaltningen och sänka kostnaderna. Höjt bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning För att förbättra förutsättningarna för skälig bostadsstandard till personer med låg ersättning föreslår regeringen att bostadstillägget till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning (BTP) höjs, dels genom att andelen bostads- kostnader som ersätts med BTP ökas från , dels genom att den högsta bostads- kostnaden som ersätts höjs från till för en ogift person. För en gift person föreslås en höjning från till . Sjuk- och aktivitets- ersättningen skrivs fram med prisbas- beloppets förändring, vilket innebär att ersätt- ningarna beräknas minska 2010. Denna sänkning drabbar dem med de minsta marginalerna, framför allt personer med omfattande funktions- nedsättningar. Genom att förbättra BTP skyddas de sämst ställda när prisbasbeloppet sänks 2010. välfärdssystemen och förhindra felaktiga utbetalningar Välfärdssystemen finansieras solidariskt med skattemedel. För att upprätthålla legitimiteten och förtroendet för transfereringssystemen är det viktigt att utbetalningar sker och enbart till personer som är berättigade till stöd. Det är därför fortsatt viktigt att bland annat myndigheternas arbete med att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen fortskrider samt att arbetet med att bekämpa svartarbete och annat skattefusk integreras i den löpande verksamheten. Regeringen arbetar aktivt vidare med dessa frågor. I avsnitt 12.4 lämnas en närmare redogörelse för några av dessa åtgärder. 1.3.4Åtgärder för fler och växande företag Insatserna är inriktade på att medverka till fler och växande företag, ett dynamiskt och innovativt näringsliv med enklare regler och väl fungerande marknader. Satsningar på småföretag prioriteras särskilt. Ett innovativt och dynamiskt näringsliv, med god anpassningsförmåga, är av central betydelse för den ekonomiska tillväxten. Nya företag sätter press på redan etablerade företag och tvingar dem till förnyelse, ökad produktivitet och effektivare produktions- metoder. Därför bör hindren för att starta och utveckla företag vara så låga som möjligt. Nya och växande företag är viktiga också för sysselsättningen. Detta gäller inte minst i nuvarande konjunkturläge, då åtgärder som förbättrar företagsklimatet kan bidra till att en sysselsättningsökning tidigareläggs och för- stärks. Regeringen föreslår därför i denna proposition en rad åtgärder som stärker incitamenten att starta, driva och utveckla företag i . Åtgärderna ökar tryggheten för företagare, gör det mindre riskfyllt att starta nya företag och sänker kostnaden för många företagare. Nedsatta egenavgifter för företagare För att förbättra de små företagens förutsätt- ningar för utveckling och tillväxt bör egen- avgifterna för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag sättas ned , dock med högst . För att underlätta hanteringen och motverka skatteplanering bör nedsättning endast ske om överskottet av näringsverksamheten uppgår till . Ett stöd genom nedsättning av egenavgifter riskerar att påverka konkurrensen och kan därmed komma att anses utgöra statsstöd enligt Europeiska gemenskapens regler om statligt stöd till näringslivet och bör därför konstrueras inom ramen för kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse (de minimis). Personer som inte har fyllt och personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång bör inte omfattas av nedsättningen eftersom egenavgifterna för dessa åldersgrupper redan är nedsatta med betydligt . Ökad trygghet för företagare För att stärka tryggheten för företagare föreslår regeringen ett antal förbättringar inom trygg- hetssystemen. Syftet är att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i regelverken samt öka valfriheten för företagarna inom sjuk- och föräldraförsäkringsområdet samt inom arbets- marknadsområdet. Det ska bli enklare att växla mellan att vara företagare och anställd. Förslagen inom sjuk- och föräldraförsäk- ringsområdet berör enskilda näringsidkare samt delägare i handelsbolag. I denna satsning föreslår regeringen bland annat att egenavgiften sänks för dessa grupper. I syfte att förbättra villkoren för enskilda näringsidkare föreslår regeringen att den som startar enskild näringsverksamhet eller ett handelsbolag under ett uppbyggnadsskede får rätt till sjukpenninggrundade inkomst motsvarande vad en anställd skulle få. Vidare föreslås att den regel som begränsar enskilda näringsidkares förmånsgrundade inkomst till motsvarande högst vad en anställd skulle ha haft tas bort. Regeringen föreslår också en ökad ersättning per dag för tillfällig föräldrapenning för enskilda näringsidkare. På arbetsmarknadsområdet förtydligas regelverket och företagarnas skydd i arbetslös- hetsförsäkringen förstärks. Företagar- begreppet i arbetslöshetsförsäkringen bör kopplas till inkomstskattelagen. Reglerna vid tillfälligt uppehåll i näringsverksamhet liksom reglerna för sammanläggning av inkomster från näringsverksamhet och anställning bör förtydligas. En företagare som lägger ned företaget efter start bör, om det är mer förmånligt, kunna få sin arbetslöshets- ersättning baserad på inkomster av tidigare anställning. Skyddet bör stärkas för personer som fortsätter att driva företag även när lönsamheten försämras, genom att arbetslös- hetsersättningen baseras på den senaste taxeringen eller, om det är mer förmånligt, på de som föregår inkomståret i den senaste taxeringen. Den som bedrivit näringsverksamhet vid sidan om en heltidsanställning eller heltids- företagande bör kunna få denna sidoverksam- het bedömd som bisyssla, oavsett hur stora inkomster den genererat. Inkomsterna från sidoverksamheten som överstiger ett visst angivet belopp bör däremot, precis som , avräknas. Regeringen föreslår därutöver att ges i uppdrag att i samråd med utreda havandeskaps- penning för företagare på grund av risker i arbetsmiljön. Ovanstående förslag avser företagarnas egna socialförsäkringsskydd. Utöver detta föreslår regeringen ett generellt högkostnadsskydd som omfattar alla arbetsgivare. Det innebär att arbetsgivare kan få ersättning vid särskilt höga sjuklönekostnader. Ökat entreprenörskap inom vård, omsorg m.m. Ett område där entreprenörskapet traditionellt varit svagt, och inom vilket inte minst många kvinnor arbetar och har sin expertis, är vård och omsorg. Regeringen avser att förstärka insats- erna på området för att ytterligare stimulera en förnyelse av välfärdssektorn som gynnar både patienter, brukare och entreprenörer. Detta görs bland annat genom inrättandet av ett nationellt välfärdsutvecklingsråd som ska samla aktörer på marknaden och kontinuerligt ha en dialog om hur hinder för marknadens utveckling kan undanröjas. För att ytterligare stärka kvinnors entre- prenörskap och företagande förlängs satsningen Kvinnors företagande . Vidare anser regeringen att potentialen för entreprenörskap och företagande inom de kulturella och kreativa näringarna kan utvecklas ytterligare. Det finns ett behov av aktörer som kan fungera som brobyggare och mellanhänder för att stimulera kreativa och innovativa processer i näringslivet likväl som för att öka entreprenörskap, innovation och företagande inom kultursektorn. Därför avser regeringen att genomföra en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Dessutom avser regeringen att genomföra ett innovationsprogram för unga för att särskilt stimulera unga företagares entreprenörskap. För att utveckla turistnäringen och entre- prenörskapet samt att ta vara på potential och attraktionskraft som ett konkurrenskraftigt och hållbart turistland så föreslår regeringen utökade resurser för . Totalt föreslår regeringen att avsätts för dessa ändamål 2010. Minskad risk att starta företag främjar ett ökat entreprenörskap Att starta ett företag innebär att ta en risk. Insolvensförfarandet bestämmer konsekvens- erna vid ett misslyckande och blir därför en faktor som har betydelse för beslutet att starta företag. Det har visat sig att rädslan för konkurs är ett av de viktigaste skälen för individer till att inte starta ett eget företag. Det är troligt att ett personligt insolvens- förfarande som är mer förlåtande för företagare kommer att medföra att personer blir mer benägna att engagera sig i entreprenörskap. För att minska risken med företagande och därmed främja ett ökat entreprenörskap avser regeringen att föreslå två förändringar i skuld- saneringslagen. För det första ska skuldernas ålder inte vara avgörande för om skuldsanering beviljas för personer med skulder huvudsakligen från näringsverksamhet. Därigenom kommer det att kunna gå betydligt snabbare än att få skuldsanering för den som har skulder från näringsverksamhet. För det andra ska aktiva näringsidkare kunna få skuldsanering. Genom att även aktiva näringsidkare omfattas av skuldsanering får enskilda näringsidkare samma möjligheter att ta sig ur en ekonomiskt ohållbar situation som löntagare har . Reformering av skattereglerna för att förbättra konkurrenskraften Riskkapitalverksamhet bedrivs inte sällan i form av handelsbolag. Regeringen föreslår skattefrihet för kapitalvinst och utdelning på närings- betingade andelar i handelsbolag som ägs av aktiebolag eller andra juridiska personer. Aktiebolags och andra juridiska personers indirekta ägande av näringsbetingade andelar genom handelsbolag likställs därmed med direktägande. På så sätt ökar likformigheten som reglerna förenklas och skatte- planering motverkas. Konkurrenskraften för företag som inte skatteplanerar förbättras. För att förstärka de gröna näringarnas konkurrenskraft föreslås flera förändringar, bland annat slopande av handelsgödselskatten och sänkning av egenavgifterna. Utredning om reducerad mervärdesskattesats i tjänstesektorn Efter en politisk uppgörelse inom EU är det numera möjligt att införa reducerad mervärdesskattesats för vissa tjänster. I den svenska miljön skulle detta kunna vara ett komplement till skattereduktionen för hushålls- arbete. Sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster kan bidra till ökad sysselsättning genom reducerat svartarbete samt genom att underlätta för hushållen att gå från hemarbete till förvärvsarbete.