prop · GX031d19 · 2009-09-21 00:00:00 — Antalet överklagade ärenden uppgick till (2,2007) och antalet återförvisade ärenden uppgick till (0,2007) av totala antalet ärenden. Tillsynen över de kommunala lantmäterimyndigheterna samt över den egna verksamheten har följt den femåriga tillsynsplan som upprättades . 16 tillsynsbesök har genomförts . En generell slutsats efter årets besök är att verksamheten vid myndigheterna fungerar bra. Lantmäteriet har slutfört arbetet med en ny norm för värdering av skogsmark. Den tidigare skogsnormen har tidigare fått kritik, bland annat från (RIR 2005:15) för att inte vara anpassad till dagen skogsbruk. används i värdering för att beräkna ersättning till markägare som utsätts för markintrång, exempelvis vid byggande av vägar, järnvägar och kraftledningar. infördes en ny boendeform i ägarlägenheter. Det innebär att det är möjligt att äga sin egen lägenhet i ett flerbostadshus. Ännu saknas statistik över pågående projekt för att bilda ägarlägenheter. Intresseförfrågningarna angående ägarlägenhetsfastigheter är enligt Lantmäteriet störst utanför storstadsområdena. fördes ansvaret för inskrivningsverksamheten dvs. inskrivning enligt jordabalken över till Lantmäteriet från Domstolar. Verksamheten bedrivs på sju orter i och omfattar cirka 200 personer. Övergången innebar en omställning för personal, från domstol till förvaltningsmyndighet, samt förändringar av teknik- och telefonisystem. av orterna bytte man också lokaler. Övergången innebar att kötiderna ökade något, främst . Bedömningen är dock att övergången i stort fungerat bra. Lantmäteriet har påbörjat ett arbete med att förändra arbetsprocessen hos inskrivningsmyndigheten så att den blir mer enhetlig både avseende arbetssätt och rättstillämpning. Lantmäteriet har inom ramen för ett regeringsuppdrag studerat problematiken med lagfartskapningar och då konstaterat att antalet inträffade kapningar är lågt och att det är ytterst sällsynt att kaparen lyckats nyttja den kapade lagfarten för att exempelvis få lån med fastigheten som säkerhet. Att drabbas av en lagfartskapning innebär dock enligt Lantmäteriet ett betydande intrång i den personliga sfären. Lantmäteriet föreslår i rapporten att en underrättelse ska skickas till överlåtaren efter beslut om ny lagfart. Frågan bereds inom . Informationsförsörjning, geografisk information och fastighetsinformation Tillgången till och användningen av grundläggande geografisk information och fastighetsinformation (geodata) har fortsatt att utvecklas. Teknik- och tjänsteutvecklingen inom bland annat Internet och mobiltelefoni har gjort att användningen av informationen ökat inom en mängd branscher och användningsområden. Den största ökningen sker hos privatpersoner och inom branscher där geografisk information skapar nya mervärden för såväl offentliga som privata organisationer och deras kunder. Goda exempel på hur geodata sprids till allmänheten är via tjänster som bland annat och . I båda dessa tjänster används adresser, kart- och flygbilder i stor skala. Lantmäteriets GPS- positioneringstjänst (SWEPOS nätverks-RTK) och satellitdatatjänsten Saccess är exempel på professionella tjänster som byggts ut och som bidragit till fler användare av geodata. Användningen av den grundläggande fastighetsinformationen och kreditmarknadsinformation är i olika grad beroende av fastighetsmarknaden och en viss minskning av efterfrågan kan observeras till följd av att finanskris och låg- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 konjunkturen haft en dämpande effekt på fastighetsmarknaden. har Lantmäteriet tillsammans med , inom ramen för samordningsrollen, arbetat med den reviderade geodatastrategin. Syftet med strategin är att underlätta användningen av geodata i samhället för att därigenom effektivisera offentlig förvaltning, underlätta för medborgare och företag och för att skapa tillväxt i den förädlingsbransch som utvecklar applikationer och tjänster baserade på geodata. En nationell geodataportal är under utveckling, vilken förväntas underlätta tillgängligheten till information från olika myndigheter väsentligt. Uppdragsverksamheten kan delas in i mätning datafångst, data förädlade data, GIT-system (störst omfattning) och övrigt (t.ex. e-handel). De största kundgrupperna har varit statliga myndigheter () följt av företag () och kommuner (). Enligt en översiktlig bedömning är av uppdragen konkurrensupphandlade, utförda inom ramen för myndighetssamverkan och kommer resterande, från övriga uppdrag. Lantmäteriet inriktar uppdragsverksamheten mot tjänster som breddar och ökar användningen av den offentliga lägesbundna informationen och som gör det lättare att komma åt den. Bland annat omfattar verksamheten uppdrag för att anpassa myndigheters systemlösningar m.m. till Inspiredirektivets krav. har Lantmäteriet sålt av kartförlagsverksamheten som ett led i att avgränsa uppdragsverksamheten. Marknads- och konkurrensrådet har verkat som ett forum för dialog mellan Lantmäteriet och marknadsaktörerna. Bland annat har rådet analyserat marknadens storlek och aktörer i syfte att kunna ta ställning till hur Lantmäteriet ska kunna agera för att främja marknaden och inte konkurrera på marknader där andra aktörer finns. Metrias andel av den totala marknaden uppskattas till . Rådet har också haft i uppgift att medverka till framtagandet av en marknads- och konkurrenspolicy för Lantmäteriets uppdragsverksamhet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Rådets medlemmar har inte kunnat enas om en gemensam policy. Internationellt arbete och verksamhet Inom Lantmäteriverksamheten bedrivs tjänsteexport, dels genom Lantmäteriet, dels genom det statliga bolaget . Landfrågornas betydelse för fattigdomsbekämpning och långsiktigt hållbar utveckling har fortsatt varit i fokus. Genom Lantmäteriets och Swedesurveys verksamhet tillhandahålls kunnande och erfarenhet inom lantmäteriområdet globalt med syfte att främja hållbar utveckling, minskad fattigdom och ekonomisk tillväxt. Verksamheten omfattar frågor som rör grundläggande politiska och juridiska förhållanden och olika former av samhällsplanering, utveckling av system etc. för fastighetsbildning, fastighetsregistrering och inskrivning, massvärdering av fastigheter och geodetisk mätning samt aktiviteter för att skapa en infrastruktur för samhällets informationsförsörjning avseende fastighets- och geografisk information. Snabba förändringar i form av bland annat hög befolkningstillväxt och ökad konkurrens om mark- och vattenresurser, med efterföljande miljö och klimatproblem, gör att tillgången till mark och hur den används spelar en viktig roll för många länders utveckling. Även medvetenheten om att t.ex. fastighetsinformationen utgör en infrastruktur av stor betydelse för ekonomisk utveckling ökar. Internationellt har landfrågorna och dess betydelse för urban utveckling respektive hållbar utveckling uppmärksammats dels av UN- HABITAT vid () i , , dels genom att frågorna diskuterats inom FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) (CSD16 respektive CSD17). Inom UN-HABITAT drivs frågorna inom en särskild arbetsgrupp, , med syfte är att bidra till fattigdomsbekämpning och uppfyllelse av millenniummålen genom bland annat landreformer, transparenta fastighetssystem och säker besittningsrätt till fastigheter. Arbetet med införande av Inspire-direktivet trädde de första genomförandebestämmelserna avseende Inspire-direk- tivet1 i kraft. Genomförandebestämmelserna behandlar medlemsstaternas skyldighet att upprätta metadata (information om en specifik informationsmängds kvalitet, villkor för tillhandahållande etc.). Även genomförandebestämmelser avseende övervakning och rapportering har trätt i kraft (). Genomförandebestämmelserna sätter reglerna för medlemsstaternas övervakning av uppbyggnaden och utnyttjandet av sina infrastrukturer för rumslig information och hur rapportering om genomförandet av direktivet till Europeiska kommissionen ska ske. bereds de författningsförslag som krävs för att genomföra direktivet i nationell rätt. Se även utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård. En omarbetning och modernisering av plan- och bygglagstiftningen pågår som bland annat ska leda till att den fysiska planeringen blir tydligare och därmed effektivare, att bygglovprocessen blir enklare och att tillgänglighetsfrågorna ges en ökad tyngd. Frågan bereds inom . De nya bestämmelserna om strandskydd skapar förutsättningar för en förbättrad tillämpning. Skyddet stärks i områden med starkt exploateringstryck som de nya bestämmelserna beaktar behovet av utveckling i hela . Förändringarna syftar till att öka det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet och skapar vidare en förbättrad samordning mellan och . Statens samlande roll och ansvar enligt har fortsatt varit i fokus där sam- 1 OCH RÅDETS DIREKTIV 2007/2/EG av om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) ordningen mellan regleringsbreven för och länsstyrelserna har utvecklats vilket medfört att samverkan mellan och länsstyrelserna ökat. Bidragande orsaker har varit regeringens gemensamma uppdrag angående bland annat kompetenssatsningen gällande , uppdraget att stärka tryggheten i städer och tätorter ur ett jämställdhetsperspektiv samt uppdraget om insamling av data för uppsikt och tillsyn. Uppdrag om insamling av data för uppsikt och tillsyn avslutades och arbetar nu med detta material som underlag med framtagande av ett återrapporteringssystem för uppsikt enligt . Arbetet med att stärka uppsiktsverksamhet och förbättra länsstyrelsernas tillsyn fortsätter. Detta arbete ska leda till en utvecklad inomstatlig samordning för att ge en bättre och tillförlitlig rapportering av planeringen och tillämpningsproblemen i landet. Stödet för planering av vindkraft har fått stor spridning och visar på behov av planering för vindkraft. Tydligare förutsättningar för en utbyggnad av vindkraften skapas genom stödet. översiktsplanering bedrivs inte i alla kommuner på ett sådant sätt att varje kommun har en aktuell översiktsplan. Inte heller uppfyller alla kommuner det lagstadgade kravet att de minst en gång per mandatperiod ska ta ställning till översiktsplanens aktualitet. Till följd av att statliga medel ställts till kommunernas förfogande för översiktlig planering för vindkraftsutbyggnad samt att översiktsplanen fortsättningsvis även ska vara ett instrument för utpekande av lämpliga områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen kan den kommunala översiktsplaneringen framgent förväntas komma att användas mera frekvent. pågår arbetet med en ny instansordning för vissa ärenden enligt se även under avsnittet 4.8 Politikens inriktning nedan samt i utgiftsområde 1, , utgiftsområde 4 Rättsväsendet och utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. I linje med regeringens satsningen på Hållbara städer så har ett arbete startat som ska leda till att stärka samverkan inom miljö- och kulturområdet. Flera myndigheter inom både miljö- och kulturområdet är engagerade. Se även under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.4.2.2 Byggande och förvaltning Byggherren har ansvaret för att de tekniska egenskapskraven som samhället enligt lag ställer på byggnader och anläggningar infrias. Byggherren har också ansvaret för att valet av byggprodukter bidrar till att kraven uppfylls. Staten har i plan- och bygglagstiftningen angett ett antal verktyg som ska bidra till detta. Som exempel kan nämnas de olika uttrycken för kommunernas tillsyn (beslut om kvalitetsansvariga, tekniska samråd och beslut om kontrollplan, slutbevis m.m.) samt kontroll av byggnadsarbeten. Tyngdpunkten ligger på byggherrens egenkontroll. Flera av de nämnda systemen har befunnits vara bristfälliga och otydliga. Omfattande förslag till förbättringar, förtydliganden och att göra kraven mer förutsägbara utgör grunden för pågående arbete inom Enligt EG-direktivet om byggnaders energiprestanda ska minimikrav på energiprestanda ses över minst och vid behov uppdateras för att återspegla den tekniska utvecklingen inom byggnadssektorn. Regeringen har gett i uppdrag att följa upp i vilken utsträckning som gällande krav för nya byggnader uppfyllts. ska även se över gällande energikrav för nya byggnader. ska energikraven skärpas med utgångspunkt i de krav som ställs i EG-direktivet om byggnaders energiprestanda. När det gäller krav vid ombyggnad är det angeläget att tar fram väl avvägda energikrav som är förenliga med andra tekniska egenskapskrav på byggnader. har också fått regeringens uppdrag att följa upp hur systemet med energideklarationer har införts utifrån fastighetsägares och brukares perspektiv. Det ska ske i samråd med berörda branschorganisationer. ska vid behov föreslå förbättringar och förslag till regeländringar. uppföljning ska även omfatta hur energideklarationerna har uppfattats av fastighetsägare och om de som följd av den genomfört eller planerar att genomföra de åtgärder som föreslagits i energideklarationen. har publicerat en granskning av energideklarationer, RiR 2009:06. Den innehåller rekommendationer till såväl regeringen som . Dessa redovisas under utgiftsområde 21 Energi samt under avsnittet Revisionens iakttagelser i de delar som berör . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Systemet för energideklarationer är en följd av EG-direktivet om byggnaders energiprestanda. Förhandlingar om en omarbetning av EG-direk- tivet om byggnaders energiprestanda pågår och kan medföra förändringar när det gäller bland annat minimikrav på byggnaders energiprestanda och energideklarationer. Bygga-bo-dialogen har bidragit till att inspirera och utveckla hållbara lösningar för bygg- och fastighetssektorn. har intresset och efterfrågan för miljöklassning ökat markant i . Bygga-bo-dialogen som avslutades , har genom sitt arbete med miljöklassning och kompetensutveckling bidragit till detta. Det finns ett flertal olika system för miljöklassning av byggnader, och Bygga-bo-dialogens system, Miljöklassat hus, ger tillsammans med andra miljöklassningssystem såsom Miljöstatus, GreenBuilding LEED och BREEAM möjligheter till miljöklassning av byggnader. Regeringen ser positivt på utvecklingen och kommer att fortsätta bevaka miljöklassning av byggnader. Staten kommer även fortsättningsvis delta i olika former av samverkan med olika aktörer för att bidra till en fortsatt utveckling av hållbara lösningar för byggandet. Den nya organisationen för Lantmäteriet som genomfördes , genom att inskrivningsverksamheten överfördes till Lantmäteriet och sammanslagningen av och de länsvisa lantmäterimyndigheterna till en myndighet, har medfört en effektiv organisation där huvuddelen av de fastighetsanknutna frågorna samlats i en myndighet. Lantmäteriets roll som samordningsansvarig myndighet inom geodataområdet har fått ett brett genomslag i samhället bland myndigheter, kommuner, företag m.fl. Samordningsrollen har bidragit till att det sker en snabb och positiv utveckling inom geodataområdet och har också bidragit till en ökad myndighetssamverkan inom området. Detta visar sig inte minst i arbetet med den nationella geodatastrategin. Syftet med strategin är att främja användningen av geodata i samhället för att därigenom effektivisera offentlig förvaltning, förenkla för medborgare och företag och skapa tillväxt i den förädlingsbransch som utvecklar applikationer och tjänster base- rade på geografisk information och fastighetsinformation. En nationell geodataportal är under utveckling, vilken förväntas underlätta tillgängligheten till information från olika myndigheter väsentligt. Den satsning på att utveckla och anpassa sin verksamhet inom området e-förvaltning som Lantmäteriet gjort har resulterat i ett antal e-tjänster för att sakägare, kunder m.fl. lättare ska kunna komma i kontakt med myndigheten eller lättare ansöka om exempelvis lantmäteriförrättning alternativt få tillgång till myndighetens information. Några exempel är Fråga lantmätaren, Min fastighet och webbkommunikation med sakägare. Ett annat exempel är Saccess, en fri tjänst som ger myndigeter och allmänhet tillgång till satellitbilder, både aktuella och historiska dataset som används i många verksamheter. är den information som Lantmäteriet förvaltar och tillhandahåller av stor betydelse för samhället i övrigt och måste hanteras inom många myndigheters ärendehandläggning. Sammantaget innebär detta att den grundläggande geografiska informationen och fastighetsinformationen är av stor betydelse för e- förvaltningen. Genomförandet av Inspiredirektivet kommer ytterligare att förbättra tillgängligheten av geografisk information t.ex. miljödata. 4.5Regelförenklingsarbetet gällande hållbart samhällsbyggande Regelförenklingsarbetet på plan-, bygg- och fastighetsområdet bedöms kunna bidra till regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader . En fortsatt prioriterad åtgärd i regelförenklingsarbetet är att effektivisera, förenkla och förtydliga regelsystemet som rör plan-, bygg- och fastighetsfrågor. Syftet med regelförenklingsåtgärderna är att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag och minska näringslivets administrativa kostnader till följd av plan-, bygg- och fastighetslagstiftning. Enligt mätningar uppgick de administrativa kostnaderna till 2008. Privatpersoner kommer även att påverkas positivt av regelförenklingsåtgärderna. bereds de sammanlagt över 250 förslag i plan- och bygglagstiftningen som lämnats av flera utredningar. Det gäller bland annat förutsättningar att få planbesked om detaljplaneläggning, förutsättningar för att få bygglov samt förtydligande av krav på samråd och slutbesked. Andra regelförenklingsåtgärder som bereds inom är en avveckling av mätningskungörelsen (1974:339) och förändringar av förköpslagen (1967:868). En mycket viktigt förenklingsåtgärd som genomförts är de lagändringar som underlättar utbyggnaden av vindkraft. Lagändringarna som trädde i kraft innebär att kravet på bygglov tas bort i de fall ett vindkraftverk omfattas av tillstånd enligt . De innebär också att kravet på detaljplan endast ska gälla om det råder en stor efterfrågan på mark för bebyggelse. Åtgärden beräknas minska företagens administrativa kostnader. Andra regelförenklingsåtgärder innebär förbättrad information, service, portaler och andra e-tjänster på myndighetsnivå. Ett samrådsmöte med näringslivet har hållits angående regelförenkling som rör plan-, bygg- och fastighetsfrågor. För ytterligare redovisningar av regeringens satsningar på regelförenkling se under utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen inrättade 2007 en rådgivande kommissionen för hållbar utveckling under ledning av statsministern och miljöministern. Ledamöterna i kommissionen kom från politik, näringsliv, forskning och fristående organisationer. Kommissionen har inför starten av det svenska ordförandeskapet i EU avslutat sin verksamhet. Kommissionen har med sin breda sammansättning och fria arbetssätt givit värdefulla bidrag till regeringens omfattande arbete med att utveckla den nationella klimat- och energipolitiken och att förbereda det svenska ordförandeskapet i EU vad gäller de internationella klimatförhandlingarna. Verksamheten har dels inriktats på frågor om den svenska nationella klimatpolitiken, dels på de internationella klimatförhandlingarna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 interna arbetsmöten och öppna seminarier har flera frågor behandlats bland annat omvandlingen av det globala energisystemet utifrån internationella energiorganet IEA:s analyser, scenarios för olika utfall av förhandlingarna, förutsättningarna för nyckelaktörerna och samt en uppdatering av det naturvetenskapliga underlaget. Därutöver har kommissionen arbetat med hållbar utveckling i ett bredare perspektiv genom att behandla miljömålssystemet, teknikfrågor och det finansiella systemets roll för hållbar utveckling. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende Bo- verket, (), Lantmäteriet och . Beträffande Lantmäteriets verksamhet har granskat och följt arbetet med införandet av den nya processen för intern styrning och kontroll enligt förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll (FISK). Resultatet av granskningen har redovisats i en revisionsrapport. Granskningen har visat att det finns brister i arbetet och dokumentationen som behöver åtgärdas. rekommenderar därför att arbetet med riskanalys behöver utvecklas , bland annat genom att riskerna konkretiseras och tydligare kopplas till kraven i myndighetsförordningen och Lantmäteriets kärn- och stödprocesser. I övrigt har även noterat brister i Lantmäteriets styrning, uppföljning och redovisning av utvecklingsprojekt och rekommenderar att rutiner för redovisning av utgifter i utvecklingsprojekt tydligare kopplas till Lantmäteriets projektstyrningsmodell. konstaterar slutligen att det funnits brister i kvalitetssäkringen av den finansiella redovisningen vid Lantmäteriet och rekommenderar därför att bättre analysera och följa upp om redovisning skett enligt gällande regler på ett enhetligt sätt. Lantmäteriet har påbörjat arbete med att genomföra de av rekommenderade åtgärderna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 har genomfört två effektivitetsgranskningar som berör Hållbart samhällsbyggande. Granskningarna har resulterat i granskningsrapporterna En effektiv och transparent plan- och byggprocess? Exemplet buller (RiR 2009:5) och Energideklarationer få råd för pengarna (RiR 2009:6). Rapporterna har överlämnats till regeringen i enlighet med 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Revisionen avser att följa upp respektive granskning. En effektiv och transparent plan- och byggprocess? Exemplet buller (RiR 2009:5) granskning avser statens insatser för bedömningar av buller vid planläggning och byggande av bostäder. Utifrån iakttagelserna vid granskningen anser att statens styrning inte tillgodoser grundläggande krav på transparens och förutsebarhet i plan- och byggprocessen. Anledningarna till detta är att regeringen inte sett till att det finns en samsyn inom staten om hur buller ska bedömas vid planering och byggande av bostäder, att Bo- verkets, och allmänna råd och byggregler inte är samordnade, att länsstyrelserna tillämpar riktvärden för trafikbuller olika och saknar samsyn för hur buller ska bedömas samt att inte har fullgjort sin uppgift att följa upp hur statens samlade agerande har påverkat transparensen och förutsägbarheten i plan- och byggprocessen. Med utgångspunkt dessa iakttagelser lämnar följande rekommendationer. -Regeringen bör på ett sätt som överensstämmer med plan- och bygglagens och krav klargöra hur buller ska bedömas vid planläggning och byggande av bostäder. -Regeringen bör uppmärksamma vikten av grundliga konsekvensanalyser för att motverka brister i transparens till följd av överlappande och motstridiga regelverk. -Regeringen bör överväga att precisera miljökvalitetsnormen om omgivningsbuller. -Regeringen bör säkerställa att det finns gemensamma definitioner i den statliga vägledningen för buller. -bör, inom ramen för sitt samordningsansvar, säkerställa att det förekommer en systematisk uppföljning av de statliga vägledningarna och reglerna för buller. -bör, inom ramen för sitt uppsiktsuppdrag, följa upp att tillämpningen av allmänna råd och andra regler för planering och byggande är transparent och förutsägbar. -Länsstyrelserna bör samordna tillsynen med syfte att få enhetliga kriterier för bedömningar av buller vid planering och byggande i bullerutsatta område, i avvaktan på att regeringen skapar förutsättningar för samsyn mellan de statliga myndigheterna. tar i sin rapport upp frågan om hanteringen av frågor om buller som ett exempel på brister i effektivitet och transparens i plan- och byggprocessen. Regeringen är medveten om att det finns flera brister vad avser effektivitet och transparens i det regelverk som styr plan- och byggprocessen.