prop · GX0380 · 2009-12-15 00:00:00 — I stycket har även en upplysning tagits in om att det i 12 kap. 6 § RF finns bestämmelser om krav på svenskt medborgarskap för ombudsmän och riksrevisorerna. Andra stycket motsvarar paragrafens nuvarande första stycke. Bestämmelsen har ändrats endast språkligt. Föreskrifter om val av ordförande och vice ordförande finns för i 3 kap. 12 § regeringsformen och 8 kap. 2 § denna lag, för i 8 kap. 4 § denna lag, för till riksrevisorerna i 8 kap. 5 §, för i 8 kap. 14 § och för i 9 kap. 5 § denna lag. I tilläggsbestämmelsen upplyses om var det finns föreskrifter om val av ordförande och vice ordförande i olika nämnder under . Bestämmelsen har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 3 kap. RF. 2 § Bestämmelser om val av ordförande i finns i 3 kap. 12 § regeringsformen. utser genom särskilt val en ersättare för ordföranden i Bestämmelserna i 3 kap. 12 § regeringsformen om ordföranden tillämpas också på ersättaren. Vid val med slutna sedlar av ordföranden eller ersättare för ordföranden tillämpas det förfarande som anges i 1 § andra stycket. I paragrafen finns bestämmelser om val av ordförande och ersättare för Första och andra styckena har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 3 kap. RF. 3 § Vid val med slutna sedlar av riksföreståndare, vice riksföreståndare enligt 5 kap. 5 § regeringsformen eller person som ska kunna inträda som tillfällig riksföreståndare enligt 5 kap. 7 § regeringsformen tillämpas det förfarande som anges i 1 § andra stycket. Valet gäller till dess beslutar annat. I paragrafen finns bestämmelser om val av riksföreståndare, vice riksföreståndare och tillfällig riksföreståndare. Paragrafen har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 5 kap. RF. Övriga ändringar är endast språkliga. 8 § Val av ledamöter i enligt 10 kap. 12 § regeringsformen avser För talmannen är vice talman suppleant i . suppleanter ska vara nio. I paragrafen finns bestämmelser om . Första stycket har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 10 kap. RF. Ändringen i övrigt är endast språklig. En ledamot, en suppleant eller en tjänsteman ska första gången han eller hon är närvarande vid ett sammanträde med avge försäkran om att följa åliggande om tystnadsplikt enligt 10 kap. 12 § regeringsformen. I tilläggsbestämmelsen finns föreskrifter om avläggande av försäkran att följa åliggande om tystnadsplikt. Bestämmelsen har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 10 kap. RF. Övriga ändringar är endast språkliga. förordnande att krigsdelegationen ska träda i ställe enligt 2 § regeringsformen sammanträder ledamöter på kallelse av talmannen eller, vid förhinder för talmannen, vice talman, eller på kallelse av två av nämndens övriga ledamöter. Förhandlingarna leds av talmannen, av vice talman eller, om ingen av dem är närvarande, av den av de närvarande ledamöterna som har varit ledamot av längst tid. eller flera har tillhört , har den äldste av dem företräde. 2009/10:80 det vid omröstning till beslut blir lika röstetal, gäller den mening som I paragrafen finns föreskrifter om sammanträde som hålls för prövning av fråga om krigsdelegationen ska träda i ställe. Paragrafen har ändrats till följd av den nya kapitelindelningen i regeringsformen. Ändringen i övrigt är endast språklig. 11 § väljer enligt 13 kap. 6 § regeringsformen ombudsmän som ska utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. ombudsmän ska vara fyra, en chefsjustitieombudsman och tre justitieombudsmän. är administrativ chef och bestämmer inriktningen i stort av verksamheten. får härutöver välja en eller flera ställföreträdande ombudsmän. Ställföreträdande ombudsman ska ha tjänstgjort som ombudsman. , övriga ombudsmän samt ställföreträdande ombudsmän väljs var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas förfarandet i 1 § andra stycket. Val av ombudsman gäller från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess att nytt val har genomförts under fjärde året därefter och den då valde har tillträtt uppdraget. Valet ska emellertid aldrig gälla längre än till utgången av detta år. Val av ställföreträdande ombudsman gäller för av från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer. På förslag av får dock entlediga en ombudsman eller en ställföreträdande ombudsman som inte har förtroende. Om en ombudsman avgår , ska välja en efterträdare för en ny fyraårsperiod. I paragrafen finns föreskrifter om val av ombudsmän. Första stycket har ändrats till följd av den nya kapitelindelningen i regeringsformen. Övriga ändringar är endast språkliga. 12 § ska enligt 13 kap. 8 § regeringsformen välja tre riksrevisorer. Riksrevisorerna väljs var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas förfarandet i 1 § andra stycket. Val av riksrevisor gäller från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess att nytt val har genomförts under sjunde året därefter och den då valde har tillträtt uppdraget. Valet ska emellertid aldrig gälla längre än till utgången av detta år. En riksrevisor kan inte väljas om. En av riksrevisorerna ska svara för myndighetens administrativa ledning. bestämmer vem av riksrevisorerna som ska ha denna uppgift. En riksrevisor får inte vara i konkurs, underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . En riksrevisor får inte heller inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som kan påverka riksrevisorns självständiga ställning. I paragrafen finns föreskrifter om val av riksrevisorer. Första stycket har ändrats till följd av den nya kapitelindelningen i regeringsformen. Övriga ändringar är endast språkliga. 15 § ska enligt 15 kap. 2 § regeringsformen välja en krigsdelegation Prop. 2009/10:80 inom sig. Krigsdelegationen består av talmannen som ordförande och av femtio andra ledamöter, som väljer för valperiod. En riksdagsledamot är behörig att vara ledamot i krigsdelegationen även om han eller hon tillhör regeringen. Suppleanter ska inte utses till krigsdelegationen. Om en ledamot får varaktigt förhinder när delegationen har trätt i ställe, utses en annan riksdagsledamot till ersättare på det sätt som anges i 7 kap. 12 § första stycket. I paragrafen finns bestämmelser om val av krigsdelegation. Första stycket har ändrats till följd av den nya kapitelindelningen i regeringsformen. Övriga ändringar är endast språkliga. 16 § får meddela närmare bestämmelser för organ samt utse representanter i visst fall. I paragrafen anges att får meddela närmare bestämmelser för organ. Paragrafen har kompletterats med en bestämmelse om att får utse representanter i visst fall. Genom bestämmelsen ges möjlighet att utse representanter för allmänheten i andra organ än sådana som hör till . 2 § Regeringen ska enligt 10 kap. 10 § regeringsformen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Regeringen ska redovisa sitt agerande i Europeiska unionen för samt lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen till . I paragrafen regleras regeringens skyldighet att fortlöpande informera om samarbetet inom EU. Första stycket ändras till följd av den nya numreringen av paragraferna i 10 kap. RF. Övriga ändringar är endast språkliga. 9 § För samråd enligt 10 kap. 10 § regeringsformen ska för varje valperiod inom sig tillsätta en unionen (). ska bestå av ett udda antal ledamöter, lägst femton. Vid nämndens sammanträden har varje partigrupp som är representerad i nämnden rätt att ersätta en ledamot i nämnden med en ledamot av det utskott vars område berörs av de frågor som nämndens överläggningar med regeringen rör. Denna rätt har dock inte en partigrupp som redan har en ledamot eller suppleant i nämnden som är ledamot av det berörda utskottet. I paragrafen finns bestämmelser om . Första stycket har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 10 kap. RF. Övriga ändringar är endast språkliga. 14.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn 8 § I regeringsformen finns föreskrifter om justitiekanslerns befogenhet att väcka åtal mot ledamot av eller och väcka talan om skiljande eller avstängning av sådan ledamot från anställningen eller skyldighet för ledamot att genomgå läkarundersökning. I paragrafen hänvisas till regeringsformen när det gäller justitiekanslerns befogenhet att väcka åtal mot ledamöter av de högsta domstolarna och att föra talan om skiljande eller avstängning från anställningen m.m. Paragrafen har ändrats till följd av att Regeringsrätten byter namn till . Bestämmelsen har även moderniserats genom att uttrycket tjänsten ersatts med anställningen. Övriga ändringar är endast språkliga. 9 § Justitiekanslern har rätt att få tillgång till domstolars och förvaltningsmyndigheters protokoll och handlingar. I paragrafen regleras JK:s tillgång till handlingar hos myndigheter. Övervägandena finns i avsnitt 8.2.2. Första meningen i bestämmelsen, som reglerar JK:s rätt att närvara vid domstols eller förvaltningsmyndighets överläggningar, har tagits bort. JK har därmed inte längre rätt att närvara vid sådana överläggningar. 14.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän 9 § I regeringsformen finns föreskrifter om ombudsmans befogenhet att väcka åtal mot ledamot av eller och väcka talan om skiljande eller avstängning av sådan ledamot från anställningen eller skyldighet för ledamot att genomgå läkarundersökning. I paragrafen hänvisas till regeringsformen när det gäller JO:s befogenhet att väcka åtal mot ledamöter av de högsta domstolarna och att föra talan om skiljande eller avstängning från anställningen m.m. Paragrafen har ändrats till följd av att Regeringsrätten byter namn till Bestämmelsen har även moderniserats genom att uttrycket tjänsten ersatts med anställningen. ändringar är endast språkliga. 21 § Ombudsman ska verkställa de utredningsåtgärder som fordras för prövning av klagomål och andra ärenden. När ombudsman enligt regeringsformens föreskrifter begär upplysningar och yttranden i andra ärenden än dem där han eller hon har beslutat att inleda förundersökning, får han eller hon förelägga vite om högst . 2009/10:80 Ombudsman får utdöma försuttet vite. Kan det misstänkas att befattningshavare som omfattas av bestämmelserna om disciplinansvar i lagen (1994:260) om offentlig anställning har gjort sig skyldig till tjänsteförseelse, för vilken disciplinpåföljd bör åläggas, och kan det befaras att en skriftlig underrättelse enligt 17 § nämnda lag inte kan tillställas honom eller henne efter förseelsen, får ombudsman utfärda motsvarande underrättelse. Vad som har sagts gäller även för den som omfattas av bestämmelser om disciplinansvar och om motsvarande underrättelse i någon annan författning. I paragrafen finns bestämmelser om JO:s tillsyn. Övervägandena finns i avsnitt 8.2.2. Genom ändringen har fjärde stycket upphävts. Detta är en följd av att JO inte längre ska ha rätt att närvara vid domstolars eller förvaltnings- myndigheters överläggningar. Övriga ändringar är endast språkliga. 22 § Ombudsman får uppdra åt annan att leda förundersökning som han har beslutat och att väcka och utföra åtal som han har beslutat, om inte åtgärden avser ledamot av eller . Beslut att överklaga dom eller beslut till högre rätt får inte fattas av annan än ombudsman. I fall som avses i 7 § får ombudsman förordna tjänsteman vid ombudsmannaexpeditionen att föra talan på ombudsmannens vägnar. I ärende som avses i 6 § tredje eller fjärde stycket får ombudsman bemyndiga tjänsteman vid ombudsmannaexpeditionen att vidta behövliga handläggningsåtgärder. I paragrafen anges vilka möjligheter JO har att uppdra åt andra att leda förundersökning och föra talan eller vidta andra åtgärder på JO:s vägnar. Första stycket har ändrats till följd av att Regeringsrätten byter namn till . 14.7Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) 9 § Fullmäktige beslutar i ärenden av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt för kommunen eller , främst 1.mål och riktlinjer för verksamheten, 2.budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor, 3.nämndernas organisation och verksamhetsformer, 4.val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 5.val av revisorer, 6.grunderna för ekonomiska förmåner till förtroendevalda, 7.årsredovisning och ansvarsfrihet, 8.folkomröstning i kommunen eller , och 9.extra val till fullmäktige. Fullmäktige beslutar också i andra frågor som anges i denna lag eller i andra författningar. I paragrafen anges i vilka slags ärenden fullmäktige ska fatta beslut. 2009/10:80 Övervägandena finns i avsnitt 5.3.2. I första stycket har en ny punkt (9) om extra val till fullmäktige lagts till. Den nya punkten innebär att det är förbehållet fullmäktige att ta ställning till om extra val ska hållas. Av 3 kap. 10 § kommunallagen (1991:900) följer att fullmäktige inte kan delegera beslutanderätt som rör frågor om extra val. 7 § Om valet till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har skett genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för de förtroendevalda som har valts av fullmäktige efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. Detsamma gäller om extra val till fullmäktige har hållits. När omvalet eller sammanräkningen eller extra valet har avslutats, ska fullmäktige förrätta nytt val av förtroendevalda för återstoden av mandattiden. I paragrafen regleras vad som sker med förtroendevalda efter omval eller rättelse av mandatfördelningen i vissa fall. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.2. I första stycket har ett tillägg gjorts som skapar garantier för att en eventuell ändring av majoritetsförhållandena i fullmäktige efter ett extra val får genomslag i nämndernas sammansättning. Av bestämmelsen följer att uppdragen för de förtroendevalda ska upphöra efter det att ett extra val har hållits. Övriga ändringar är endast språkliga. 5 a § Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige mellan ordinarie val. Extra val ska hållas om minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar för det. Ett beslut om extra val får dock inte fattas förrän har förflutit från det nyvalda fullmäktiges första sammanträde. I paragrafen, som är ny, behandlas förutsättningarna för fullmäktiges beslut om extra val. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.2. Enligt första stycket får fullmäktige besluta om extra val till fullmäktige mellan ordinarie val. Därav följer att det efter extra val inte löper någon fullständig mandattid. Det innebär att mandattiden begränsas till den tid som återstår av det avgående fullmäktiges mandattid. Enligt andra stycket ska extra val hållas om en kvalificerad majoritet av minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar för det. För att förhindra att extra val utlyses innan alla möjligheter att finna fungerande lösningar för styret i kommunen inom ramen för det resultat som det ordinarie valet inneburit är uttömda får enligt tredje stycket ett beslut om extra val inte fattas förrän har förflutit från det Prop. 2009/10:80 nyvalda fullmäktiges första sammanträde. 23 § Ärenden i fullmäktige får väckas av 2.en ledamot genom motion, 3.revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med revisionsuppdraget eller om ärendet gäller granskningen, 4.en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har föreskrivit det, 5.den som är folkbokförd i kommunen eller i en kommun inom , om fullmäktige har beslutat det (medborgarförslag), eller 6.styrelsen i ett sådant företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§, om fullmäktige har beslutat det för särskilda fall. Ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får i fullmäktige också väckas av av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar (folkinitiativ). Initiativet ska vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativtagarnas egenhändiga namnteckningar, uppgifter om när namnteckningarna gjorts, namnförtydliganden, personnummer och uppgift om deras adresser. Vid beräkningen av antalet initiativtagare ska endast de räknas med som har skrivit under initiativet som föregått inlämnandet. I paragrafen regleras initiativrätten för förslag i fullmäktige. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Andra stycket behandlar s.k. folkinitiativ. Ändringarna innebär att ett ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får väckas i fullmäktige av av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna. Vidare har begreppet folkinitiativ förts in i lagtexten. Kraven på utformningen av folkinitiativet motsvarar de som gäller enligt de nuvarande bestämmelserna med undantag för att namnteckningarna i initiativet ska vara daterade och att initiativtagarna ska uppge sina personnummer. I tredje stycket, som är nytt, har en tidsgräns för insamlandet av namnunderskrifter införts. Vid beräkningen av hur många som står bakom ett folkinitiativ ska hänsyn inte tas till den som undertecknat initiativet tidigare än före det att folkinitiativet lämnats in till kommunen. 30 a § Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige utan föregående beredning. I paragrafen, som är ny, behandlas frågan om beredning vid extra val. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.2. Av paragrafen framgår att fullmäktige får behandla frågan om extra val utan föregående beredning. 34 a § Har ett folkinitiativ väckts enligt 23 § andra stycket ska fullmäktige besluta att folkomröstning ska hållas, om 1. den fråga som initiativet avser är sådan att fullmäktige kan besluta om den, och 2. inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar mot Vid sådan folkomröstning ska bestämmelserna i 34 § tredje och fjärde styckena Prop. 2009/10:80 tillämpas. I paragrafen, som är ny, behandlas hur ett folkinitiativ ska hanteras av fullmäktige och vad som gäller för en framställning med anledning av ett sådant initiativ. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Har ett folkinitiativ väckts ska enligt första stycket fullmäktige besluta att en folkomröstning ska hållas om den fråga som ett folkinitiativ avser är sådan att fullmäktige kan besluta om den (första punkten) och inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar mot förslaget (andra punkten). Bestämmelsen innebär att det finns en presumtion för att ett folkinitiativ ska leda till att en folkomröstning hålls om den fråga som initiativet avser är sådan att fullmäktige kan besluta om den. Hänvisningen i andra stycket till 34 § innebär att lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar ska tillämpas vid en folkomröstning som beslutats efter ett folkinitiativ samt att fullmäktige får besluta att det med tillämpning av 5 kap. vallagen (2005:837) ska framställas röstkort och röstlängd för omröstningen. 36 § Ett ärende ska bordläggas eller återremitteras, om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkel majoritet krävs dock om ärendet tidigare bordlagts eller återremitterats på begäran av en minoritet. För bordläggning eller återremiss i fråga om val krävs enkel majoritet. Ett ärende om extra val ska dock alltid bordläggas första gången det tas upp till behandling. Motiveringen till ett beslut om återremiss ska bestämmas av de ledamöter som begärt återremittering. Vid flera motiveringar får ordföranden pröva vilken motivering som biträds av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. I paragrafen finns bestämmelser om bordläggning och återremittering av ärenden som beslutas av fullmäktige. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.2 Av ändringen i andra stycket framgår att ett ärende om extra val alltid ska bordläggas första gången det tas upp till behandling. Denna bestämmelse kompletterar den nuvarande bestämmelsen om bordläggning eller återremiss. Det innebär att det inte finns något hinder mot att frågan om extra val bordläggs . Det saknas emellertid möjligheter för en minoritet i fullmäktige att efter yrkande om det få till stånd en bordläggning eller återremittering av en fråga om extra val. Det förutsätts att ett beslut om bordläggning eller återremittering har stöd hos en majoritet i fullmäktige. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ärende om att hålla folkomröstning som väckts före ikraftträdandet. Lagen träder enligt punkten 1 i kraft . Bestämmelsen i punkten 2 innebär att fullmäktige ska pröva ett ärende Prop. 2009/10:80 om att hålla folkomröstning som har väckts före ikraftträdandet enligt 5 kap. 23 § kommunallagen i dess äldre lydelse. 14.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning 19 § När eller i enlighet med regeringsformen eller någon annan lag prövar frågor om skiljande från anställningen, avstängning eller läkarundersökning, ska handläggningen ske på det sätt som föreskrivs för tvistemål. Vid omröstning ska föreskrifterna i 29 kap. tillämpas. I paragrafen finns bestämmelser om rättegången i mål som rör skiljande från anställning m.m. i . Övervägandena finns i avsnitt 8.4.2. Av 11 kap. 8 § andra stycket RF följer att mål om skiljande från anställning, avstängning eller läkarundersökning som rör ledamöterna i ska prövas av . Paragrafen har ändrats så att det framgår att vid handläggningen av sådana mål ska tillämpa regler om tvistemål. Vid omröstning ska dock föreskrifterna i 29 kap. , som gäller vid omröstning i brottmål, tillämpas. Övriga ändringar är endast språkliga. 14.9Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) 3 § Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige ska hållas . Valdag ska vara den andra söndagen . till ska hållas . Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med den centrala valmyndigheten och , vilken dag som ska vara valdag. I paragrafen regleras vilken dag som är valdag. Övervägandena finns i avsnitt 5.2 och 5.3.2. I första stycket har valdagen vid ordinarie val till och landstings- och kommunfullmäktige ändrats från den tredje söndagen till den andra söndagen . Andra och tredje styckena har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 3 kap. RF. Av fjärde stycket, som är nytt, följer att landstings- eller Prop. 2009/10:80 kommunfullmäktige bestämmer vilken dag som ska vara valdag vid kommunala extra val. Beslutet ska föregås av samråd med den centrala valmyndigheten och . Övriga ändringar är endast språkliga. 3 § Kandidatnamnen ska vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat ska identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna ska dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst och innehålla upplysning om personvalets innebörd. I paragrafen finns bestämmelser om valsedlar som upptar kandidatnamn. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.2. Paragrafen har tillförts en bestämmelse som innebär att valsedlar med kandidatnamn ska innehålla en upplysning om personvalets innebörd. Den närmare utformningen av upplysningen kommer att framgå av valförordningen. Övriga ändringar är endast språkliga. 9 § I första hand ska ordningen mellan kandidaterna bestämmas på grundval av storleken på varje kandidats personliga röstetal. Persoligt röstetal ska fastställas bara för en kandidat som fått särskilda personröster till ett antal av av partiets röstetal i valkretsen. Ett personligt röstetal fastställs på grundval av de särskilda personröster som avgivits för kandidaten. Valsedlar på vilka det lämnats särskilda personröster ordnas gruppvis efter partibeteckning. Därefter räknas antalet personröster för varje kandidat i gruppen.