prop · GX031d27 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m............................................................. Räntor på statsskulden......................................................................................... 1:1 Räntor på statsskulden ................................................................... Faktorer som påverkar ränteutgifterna................................................ Statsskulden och statsbudgetens saldo................................................ Ränte- och valutakursutveckling.......................................................... 1:2 Oförutsedda utgifter....................................................................... Riksgäldskontrets provisionskostnader i samband med upplåning och 5.11:3 provisionskostnader i samband med upplåning Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning............................................... 1:4 Garantier för vissa utländska instituts insättningar m.m. ............ Bemyndigande att överskrida anslaget................................................. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 26 ...................................................... Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor Tabell 2.3 Ramnivå 2009 realekonomiskt fördelad. Tabell 3.1 Anslagsutveckling........................................................................................... Tabell 3.2 Utgiftsmässiga statsskuldsräntor .................................................................. Tabell 3.3 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor............................................................... Tabell 3.4 Ränteförutsättningar ...................................................................................... Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för anslaget 1:1 Räntor på Tabell 4.1 Anslagsutveckling........................................................................................... Tabell 5.1 Anslagsutveckling........................................................................................... Tabell 5.2 Utveckling av provisionskostnader ............................................. Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 20102012 för anslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning .............. Tabell 6.1 Anslagsutveckling........................................................................................... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Diagram 3.1 Statsskuldsräntor (utgiftsmässiga) 20002012........................................ Diagram 3.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 20002012.......... Diagram 3.3 Statsbudgetens saldo 20002012 .............................................................. Diagram 3.4 Ränteförutsättningar................................................................................. Diagram 3.5 Statsskuldens (inkl. skuldskötselinstrument) fördelning på instrument14 Diagram 3.6 Finansiering av valutaskulden per valuta.................................................. Diagram 3.7 Valutaskuldens fördelning per valuta efter derivattransaktioner............ 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att besluta att ramanslaget 1:1 Räntor på statsskulden får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden (avsnitt 3.2), 3.bemyndigar regeringen att överskrida ramanslaget 1:4 Garantier för vissa utländska instituts insättningar m.m. om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden (avsnitt 6.3). 2.bemyndigar regeringen att 4. anvisar anslagen under utgiftsom- besluta att ramanslaget 1:3 Riksgälds- råde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt kontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning får över- skridas om det är nödvändigt för att full- göra statens betalningsåtaganden (avsnitt provisionskostnader i samband med 1:4 Garantier för vissa utländska instituts insättningar m.m. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 2 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter, provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning samt garantier för vissa utländska instituts insättningar. Utgiftsområdet ingår inte i utgifterna under utgiftstaket för staten. Målet för statsskuldsförvaltningen är att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer. Ramförändringarna för utgiftsområdet förklaras främst av utvecklingen på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Ränteutgifterna förväntas bli ca lägre 2010 jämfört med , vilket beror på låga marknadsräntor som både Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 26 minskar ränteutgifterna och leder till större överkurser vid emission. De låga ränteutgifterna beror också på att valutakursförluster beräknas sjunka väsentligt jämfört med . gör en stigande statsskuld och stigande marknadsräntor att de totala ränteutgifterna återigen stiger. Upplåningsstrategi och valet av upplåningsteknik gör att ränteutgifterna kan uppvisa stora svängningar mellan åren även om skuldutvecklingen och valutakursen är stabil. Statsbudgeten avräknas med de kassamässiga ränteutgifterna. I de kassamässiga ränteutgifterna exkluderas valuta- och kursdifferenser. För att studera den underliggande utvecklingen av ränteutgifterna bör den kostnadsmässiga redovisningen användas. 1:1 Räntor på statsskulden samband med upplåning och skuldförvaltning 1:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning 1:5 Garantier för vissa utländska instituts utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20102012 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2007/08:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna är förändrade räntenivåer och valutakurser. 3Volymkomponenten utgörs av effekten av statsskuldens storlek. 4Övriga faktorer som påverkar anslagsnivån är främst räntan på in- och utlåning. Tabell 2.3 Ramnivå 2009 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Anm.: Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt på kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med ränteutgifter avses räntor på statsskulden. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 3 Räntor på statsskulden 3.11:1 Räntor på statsskulden 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Från anslaget finansieras utgifter för räntor på statsskulden. Anslaget avräknas utgiftsmässigt och påverkas främst av statsskuldens storlek, ränte- och valutakurser samt upplånings- och skuldförvaltningsteknik. har rätt att vid behov överskrida anslaget. Utfallet på anslaget 2008 blev lägre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten. Det beror framför allt på högre överkurser vid emission än beräknat, vilket beror på att marknadsräntorna föll . beräknas utfallet bli ca lägre än anvisade medel. Löpande räntebetalningar både i svenska kronor och valuta blir väsentligt lägre än vad som beräknades beroende på lägre marknadsräntor. Det motverkades dock av högre valutakursförluster, som beror på den svaga kronan. Regeringen styr statsskuldförvaltningen genom årliga riktlinjebeslut. lämnar förslag till riktlinjerna. linjerna är besluten om skuldens löptid och sammansättning, då dessa parametrar är avgörande för avvägningen mellan kostnad och risk. Mer om resultatet för statsskuldsförvaltningen redovisas i utgiftsområde 2, avsnitt 10 . Utgiftsmässiga och kostnadsmässiga statsskuldsräntor Den budgetpåverkande redovisningen av statsskuldsräntorna är utgiftsmässig och i princip baserad på hur mycket som betalas dvs. Ränteutgifterna blir därmed starkt beroende av vilka upplåningstekniker som tillämpas och kan uppvisa stora svängningar mellan åren som inte direkt kan hänföras till den underliggande skuld-, ränte- och valutakursutvecklingen . De utgiftsmässiga statsskuldsräntorna för redovisas i tabell 3.2. Ett sätt att analysera kostnaderna för statsskulden är att studera hur mycket räntekostnader som genereras . I tabell 3.3 redovisas därför de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna för perioden 20082012. Kostnadsmässig redovisning innebär att räntorna periodiseras över lånets löptid, vilket innebär att den ränta som genererats istället för faktiska betalningar, beaktas. I den utgiftsmässiga redovisningen beaktas endast ränteutbetalningar i samband med att exempelvis kuponger eller obligationer förfaller. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Förutom löpande ränteutgifter samt över- och underkurser från emissionerna, utgörs de totala ränteutbetalningarna även av utgifter i form av realiserade kursdifferenser vid förtidsinlösen av lån samt realiserade valutakursdifferenser (se tabell 3.2). De periodiserade räntorna, som visas i tabell 3.3, används vid beräkningen av statens finansiella sparande. För dessa beräkningar ska inte värdeförändringar räknas med. Följaktligen tas inte heller orealiserade omvärderingar av statsskulden med avseende på ändringar i marknadsräntor och växelkurser upp som kostnader för statsskulden. Tabell 3.2 Utgiftsmässiga statsskuldsräntor Räntor på lån i Räntor på lån i ut- Över-/underkurser vid -8,0 -10,0 -8,0 -2,5 Räntor på in- och -4,8 -5,0 -5,0 -5,0 -5,5 -6,5 -0,2 -0,3 -1,5 -1,5 -1,5 1Om () emitterat en obligation med en kupongränta som är högre än marknadsräntan uppstår en överkurs, vilket innebär att RGK får den diskonterade mellanskillnaden mellan marknadsräntan och kupongräntan av köparen. Underkurser uppstår vid motsatt förhållande. 2Posten utgörs av nettoräntebetalningar till myndigheters m.fl. behållningar och skulder hos RGK. Posten ingår inte längre i redovisningen av de kostnadsmässiga räntorna då den inte påverkar det finansiella sparandet. RGK:s nettoutlåning till myndigheter m.fl. påverkar statskulden genom lånebehovet. Myndigheternas nettoräntekostnader avräknas deras eventuella anslag. Posten in- och utlåning förhindrar att myndigheternas nettoräntekostnader dubbelräknas på statsbudgeten. Om kostnaderna för statsskulden ska analyseras bör dessa nettokostnader inte ingå. 3Vid lösen eller omsättning av lån i utländsk valuta realiseras valutakursförluster eller valutakursvinster beroende på hur valutakursen utvecklats sedan lånet tecknades. Posten påverkar statsbudgetens utgifter och statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande. 4Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Posten påverkar statsbudgetens utgifter och saldo, men inte statens finansiella sparande. Tabell 3.3 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor -1,0 -5,0 1 Exklusive realiserade valuta- och kursdifferenser. Bemyndigande att överskrida anslaget Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att överskrida anslaget 1:1 Räntor på statsskulden om det är nödvändigt för att kunna fullgöra statens betalningsåtaganden. Regeringen begär ett bemyndigande att vid behov överskrida ramanslaget 1:1 Räntor på statsskulden. utnyttjade regeringen inte bemyndigandet. Inte heller 2009 bedömer regeringen att detta bemyndigande kommer att behöva utnyttjas enligt prognosen i denna proposition. 3.3Faktorer som påverkar ränteutgifterna Storleken på statsskulden, räntenivåer och den svenska kronans växelkurs mot andra valutor är de viktigaste faktorerna för ränteutgifternas storlek. Den upplåningsteknik som väljer kan på kort sikt få betydande effekter på ränteutgifterna, främst genom att ränteutgifter omfördelas över tiden, t.ex. genom över- och underkurser vid emission. Ränteutgifterna för statsskulden blev lägre 2008 jämfört med . Förändringen beror framför allt på valutadifferenser i utländsk valuta. Valutakursvinsterna blev jämfört med en förlust på 2007. Diagram 3.1 Statsskuldsräntor (utgiftsmässiga) 20002012 Av diagram 3.1 framgår att de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna har minskat från 2000 till 2008. Detta beror främst på att statsskulden minskat samt på lägre marknadsräntor. Som andel av BNP minskade statsskuldsräntorna från . prognostiseras de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna till . bedöms de utgiftsmässiga räntorna bli ca lägre än 2009 för att sedan stiga successivt till . De låga ränteutgifterna beror på låga marknadsräntor och större överkurser vid emission. Det beror också på att valutakursförluster beräknas sjunka väsentligt jämfört med . gör en stigande statsskuld och stigande marknadsräntor att de totala ränteutgifterna återigen stiger. Beräknat som andel av BNP prognoseras statsskuldsräntorna öka något från 2012. 3.3.1Statsskulden och statsbudgetens saldo Statsskuldens storlek förändras i takt med statsbudgetens saldo och ändrade skulddispositioner. En skulddisposition är exempelvis en omvärdering av valutaskulden till aktuella valutakurser. Omvärderingen påverkar statsskuldens storlek men inte budgetsaldot. Vid utgången av uppgick den konsoliderade statsskulden till , vilket var en minskning med jämfört med utgången av 2007. Från utgången av 2009 fram till utgången av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Detta förklaras främst av att statsbudgetens saldo beräknas vara negativt . Som andel av BNP beräknas skulden öka från /vid slutet av beräkningsperioden. Statsskuldens utveckling i både nominella belopp och som andel av BNP illustreras i diagram 3.2 nedan. Diagram 3.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 20002012 uppvisade statsbudgetens saldo ett underskott på men vändes underskottet till överskott. beräknas statsbudgetens saldo uppvisa ett underskott på varav hälften förklaras av utlåningen till . beräknas underskottet successivt minska och 2012 beräknas underskottet bli . Underskotten 20092012 förklaras, förutom av nämnd utlåning, av den pågående lågkonjunkturen. I diagram 3.3 nedan åskådliggörs utfallet för statsbudgeten saldo för perioden 20002008 samt prognosen för 20092012. Diagram 3.3 Statsbudgetens saldo 20002012 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 3.3.2Ränte- och valutakursutveckling mandat att fatta beslut om hur statsskulden ska Värdet på den svenska kronan påverkar inte bara statsskuldens storlek utan även ränteutgifterna för valutaskulden uttryckt i kronor. En svagare krona ökar ränteutgifterna och en starkare krona minskar ränteutgifterna. Därutöver påverkas ränteutgifterna av valutakursförändringar mellan andra valutor än kronan. När ett lån förfaller realiseras en valutakursdifferens, vilken läggs till ränteutgifterna. förvaltas under förutsättning att målet om att minimera kostnaderna med beaktande av risk uppfylls. Statsskuldens fördelning i olika skuldslag framgår av diagram 3.5. En första indelning kan göras mellan lån i svenska kronor och utländsk valuta. För skulden i svenska kronor görs vidare en indelning i nominella och reala låneinstrument. Diagram 3.5 Statsskuldens (inkl. skuldskötselinstrument) fördelning på instrument Som en följd av den pågående lågkonjunkturen har det generella ränteläget sjunkit . I takt med att konjunkturen återhämtar sig bedöms att räntorna successivt kommer att stiga (diagram 3.4 och tabell 3.4). De övergripande strategierna för förvaltningen av statsskulden bestäms av regeringen i ett riktlinjebeslut. Det viktigaste innehållet i beslutet är skuldens räntebindningstid och fördelningen mellan nominell skuld i svenska kronor, real skuld i svenska kronor och skuld i utländsk valuta. Inom de fastställda ramar som bestämts av regeringen har Nominella lån i svenska kronor Knappt hälften av statsskulden är finansierad med nominella lån i svenska kronor. De två låneinstrument som används är i huvudsak statsskuldväxlar och statsobligationer. I upplåningen från hushåll står premieobligationer för den största delen. Statsskuldväxlar har en löptid som normalt uppgår . En statsskuldväxel är ett så kallat nollkuponginstrument. Räntan är skillnaden mellan det belopp som staten erhåller när växeln emitteras och det belopp som staten återbetalar vid förfall. Den korta löptiden på statsskuldväxlar gör att en förändring i räntenivån slår igenom relativt snabbt på räntekostnaderna. Statsobligationer har en fast årlig kupongränta, vilket innebär att räntan betalas ut med ett lika stort belopp varje gång. Normalt finns cirka 10 olika statsobligationer med en löptid på . finns även en 30-årig obligation. Initialt brukar kupongräntan och marknadsräntan, den ränta som används för att beräkna obligationens pris, vara ungefär densamma. Marknadsräntan förändras vanligtvis efterhand, vilket får till följd att obligationerna får en överkurs alternativt en underkurs. När emitterar obligationer med överkurs betraktas det som en ränteintäkt och som en ränteutgift när motsvarande sker vid underkurs. Det gör att de kassamässiga räntorna kan variera betydligt. De kostnadsmässiga räntorna påverkas däremot inte av över- och underkurser. Reala lån i svenska kronor Förenklat uttryckt får den som köper en realobligation en real ränta plus kompensation för inflation. Realobligationer finns både med årlig kupongränta och som nollkupongare. Räntan för realobligationer med kupong räknas upp med inflationen, liksom det belopp som återbetalas på förfallodagen. För nollkupongare räknas återbetalningsbeloppet upp med inflationen. Det innebär att en stor del av räntan betalas först när lånet förfaller. I likhet med vad som gäller för nominella obligationer uppstår det över- och underkurser, vilka vid sidan av relationen mellan kupongränta och marknadsränta även är beroende av inflationen. Nominella lån i utländsk valuta Valutaskulden är finansierad dels i obligationer direkt i utländsk valuta, dels med s.k. kron/- valutaswappar. /valutaswappar är avtal där en räntebetalning i kronor byts mot en räntebetalning i utländsk valuta, t.ex. i euro. Andelen kron/valutaswappar av den totala valutaskulden var per . /valutaswappar har använts då det varit mer kostnadsmässigt fördelaktigt jämfört med att låna direkt i utländsk valuta. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Diagram 3.6 Finansiering av valutaskulden per valuta * kron/valutaswappar fastställer ett benchmark för hur fördelningen mellan olika valutor inom den utländska skulden ska se ut. Avvikelserna från benchmark i den faktiska valutafördelningen regleras genom derivattransaktioner i en s.k. currency overlay. En del av valutaskulden finansieras med lån i kronor, som sedan swappas till exponering i utländsk valuta. Finansieringen av valutaskulden visas i ovanstående diagram och exponeringen efter derivattransaktioner visas i diagram 3.7. Derivat används i huvudsak i valutaskulden. En typ av derivat som nämnts ovan är kron/valutaswappar vilka används för att skapa exponering i en annan valuta. Andra derivat används för att skapa en viss fördelning mellan olika valutor i valutaskulden och för att styra den genomsnittliga räntebindningstiden. Derivatkontrakten ger upphov till ränteutgifter och ränteinkomster som är beroende av ränte- och valutakursutvecklingen. Derivaten är en del av upplåningstekniken som syftar till att låna så billigt som möjligt, som risken i förvaltningen kan styras. Diagram 3.7 Valutaskuldens fördelning per valuta efter derivattransaktioner 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 En ökning av korta och långa svenska marknadsräntor med en procentenhet till och med /2010 skulle öka de kassamässiga statsskuldsräntorna med . Effekten på de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna skulle bli . Om den svenska marknadsräntan under ett enskilt år ökar eller minskar med en procentenhet blir de kassamässiga statsskuldsräntorna året då förändringen inträffar högre respektive lägre, medan räntorna året därpå ökar respektive minskar med . Effekten på de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna om svenska räntan är en procentenhet högre eller lägre än beräkningsantagandena för ett enskilt år blir högre eller lägre innevarande år och året därpå högre eller lägre. En förstärkning respektive försvagning av kronkursen med en procent skulle minska respektive öka realiserade valutakursdifferenser med . Detta gäller en generell förändring av kronkursen. I de fall kronan rör sig åt olika håll gentemot olika valutor kan enprocentiga förändringar gentemot valutaskuldportföljen implicera avsevärt större ökningar eller minskningar av de realiserade valutadifferenserna. Vidare kan effekten förstärkas vid stora, kortfristiga rörelser i växelkurserna. Realiserade vinster eller förluster till följd av växelkurser påverkar enbart de kassamässiga statsskuldsräntorna. Förändrade antaganden avseende budgetsaldot En förbättring av statsbudgetens saldo med ett enskilt år skulle minska de kassamässiga statsskuldsräntorna med efter det att förändringen inträffar. blir effekten ungefär hälften, dvs. Beräkningen är schablonmässig. Beroende på när förändringen inträffar och hur det förändrade lånebehovet påverkar finansieringen kan effekten bli något annorlunda. Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden Förändring till följd av: Överföring till/från -10 700 000 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna är förändrade räntenivåer och valutakurser. 3Volymkomponenten utgörs av effekten av statsskuldens storlek. 4Övriga faktorer som påverkar anslagsnivån är främst räntan på in- och utlåning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 23 anvisas under anslaget 1:1 Räntor på statsskulden . beräknas anslaget till 34 och 2012 beräknas anslaget till 40 . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ett särskilt anslag finns upptaget på statsbudgeten för att vid behov kunna användas för oförutsedda utgifter. Anslaget för innevarande budgetår uppgår till . Medel från anslaget tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Enligt regeringens bedömning behövs även fortsättningsvis ett anslag för oförutsedda utgifter. Anslaget bör få disponeras för utgifter som är av så brådskande art att ärendet inte hinner underställas som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra medel som står till regeringens förfogande. Under en lång följd av år har även medgett att anslaget får användas för vissa speci- ella ändamål om andra medel inte står till förfogande. Regeringen har från detta anslag betalat ut t.ex. belopp som staten genom lagakraftvunnen dom ålagts att betala, belopp som staten till följd av skada i samband med statlig verksamhet efter uppgörelse har åtagit sig att ersätta, samt skador inom landet som uppkommit genom tidigare krigsförhållanden (se prop. 1997/98:1, utgiftsområde 26, s.13 f). Regeringen bör även fortsättningsvis få betala ut ersättning för skador av sådan natur. Anslaget får inte användas för att tillgodose behov som omtalas i 9 kap. 3 § tredje stycket regeringsformen, dvs. behov av medel för rikets försvar under krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden.