prop · GX031d23 · 2009-09-21 00:00:00 — inriktning kommer så långt som möjligt att i första hand effektivisera nyttjandet av den befintliga infrastrukturen och därmed begränsa investeringsutgifterna. Kapacitetsinvesteringar av betydelse är bland annat ny infrastruktur för ökad flygfrakt och investering i ett nytt hotell på Airport. I planen har också tillkommit miljöinvesteringar främst på och Airport. kommer ett antal strategiska satsningar att genomföras för att bland annat höja produktkvaliteten i infrastruktur och genomföra kommersiella satsningar med god lönsamhet. ökar också insatserna för underhålls- och ersättningsinvesteringar i syfte att säkerställa en långsiktigt kostnadseffektiv produktion, flygsäkerhet och regularitet. För att fullt ut kunna nyttja det nya flygtrafikledningssystemets kapacitet kommer att genomföra fortlöpande uppgraderingar av såväl det tekniska systemet som arbetsmetodiken. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen avser att återkomma till med ett förslag som innebär att verksamhet avseende flygplatsernas verksamhet bolagiseras. Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav på av eget kapital (beräknat på resultat efter skattemotsvarighet) är motiverat. Prisrestriktionen bör vara oförändrad . Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta ta upp lån i och utanför inom en total ram på . föreslås lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. En ram för utställandet av sådana säkerheter på 2000 miljoner konor bör fastställas . Regeringen delar Luftfartsvekets bedömning avseende de prioriteringar som bör göras för att möta investeringsbehoven . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns. ska avveckla viss verksamhet (personal, arkiv, m.m.) som före utgången av ingick i Statens järnvägars verksamhet och som inte överförts till bolag eller annan myndighet, förvalta leasingåtaganden och förvalta och hyra ut fordon i första hand till järnvägsföretag med vilka staten ingår trafikeringsavtal. Verksamheten rörande avveckling av verksamhet respektive förvaltning av leasingåtaganden har inget avkastningskrav medan verksamheten omfattande förvaltning av järnvägsfordon över en konjunkturcykel ska ge en räntabilitet på sysselsatt kapital2 som minst motsvarar räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. ger i sin verksamhetsplan för åren 20102012 följande prognos för resultaten per verksamhet. Prognosen utgår från antagan- 2 Räntabilitet på sysselsatt kapital: Resultat efter finansiella poster plus finansiella kostnader i procent av genomsnittligt sysselsatt kapital. I används det i fordonen bundna kapitalet som sysselsatt kapital. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 den om externa räntor på . (intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Intäkter som får disponeras = Alla intäkter exklusive offentligrättsliga avgifter, upplösning av reserver, jämförelsestörande poster och finansiella intäkter. Kostnader = alla kostnader exklusive jämförelsestörande poster och finanskostnader Tabell 3.82 Offentligrättslig verksamhet Regeringen anser att nuvarande avkastningskrav för verksamheten rörande förvaltning av järnvägsfordon är motiverad och att räntabilitet på sysselsatt kapital över en konjunkturcykel bör minst motsvara räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. För övriga verksamheter bör det inte heller fortsättningsvis finnas något avkastningskrav utan dessa verksamheter ska bära sina egna kostnader. Med avgiftsintäkterna som får disponera från verksamheterna för förvaltning av leasingåtaganden och förvaltning av järnvägsfordon gör regeringen bedömningen att det är möjligt att balansera resultatet mellan räkenskapsåren och bedriva en verksamhet av god kvalitet. Regeringen föreslår att Statens järnvägars verksamheter tills vidare fortsätter enligt den finansieringsmodell och de avkastningskrav som gällt för . förvaltar leasingåtaganden avseende finansiell och operationell leasing till betydande belopp. Genom att är en del av staten ansvarar staten för dessa åtaganden. För att fullfölja åtagandena tecknar efter tidigare bemyndiganden från underuthyrningsavtal och placerar medel enligt antagen finanspolicy. För att finansiera dessa åtaganden och affärsverkets andra åtaganden hade långfristiga skulder på och kortfristiga skulder på . Regeringen föreslår att bemyndigas att ikläda sig långfristiga skulder, inbegripet Statens järnvägars finansiella leasingåtaganden, inom en total låneram av . Regeringen föreslår att bemyndigas att förvalta de leasingåtaganden som förvaltar . I denna förvaltning ingår bl.a. rätten att teckna underuthyrningsavtal avseende leasingkontrakt, teckna lån och inlösa leasingavtal. Regeringen föreslår att bemyndigas att placera överskottslikvid enligt myndighetens finanspolicy. får tillhandahålla lok och vagnar i första hand till järnvägsföretag med vilka staten ingår trafikeringsavtal. Några nyinvesteringar i järnvägsfordon är inte planerade . Vissa intervallstyrda revisioner av ellok och motorvagnar kommer att genomföras och avser att finansi- era detta inom ramen för intäkterna från fordonsuthyrningen. Ny organisation för vissa av de statliga aktiebolagen på infrastrukturområdet har på uppdrag gjort en genomgång om möjlig struktur för bolagen (), och (publ) samt affärsverket . Synpunkter på rapporten har inhämtats vid en hearing i . Rapporten diskuterar olika alternativ för samordning som alla syftar till att minska sårbarheten, öka effektiviteten och minimera genomföranderiskerna. Målet har varit att skapa en samordnad grupp av bolag med en effektiv verksamhet och enhetlig förvaltning En samordnad struktur innebär att sårbarheten kan minskas kraftigt och att kostnaderna kan reduceras. Kostnadsreduktionen uppstår som en följd av att verksamheten får en gemensam förvaltningsorganisation vilket ger möjlighet att reducera beroendet och även kostnaderna för externa konsulter, samt genom synergier i administrativa processer, lokaler och kringkostnader. Regeringen avser att närmare utreda möjligheterna och formerna för en samordning av bolagen, för att kraftigt kunna minska verksamheternas sårbarhet samt reducera kostnaderna i bolagen. Exempelvis kan detta ske genom att en koncernstruktur skapas, fusion mellan två eller flera bolag eller annan samordning mellan bolagen. Regeringen bedömer inte att organisatoriskt ska höra samman med bolagen, men bedömer att rapporten visar på att viktiga samarbetsområden kan finnas mellan de berörda bolagen och affärsverket. , järnvägen mellan och , invigdes . Genomförandet av projektet föregicks av ett antal utredningar där bl.a. förutsättningarna att få privata intressenter att satsa kapital belystes. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bildades av staten för att sköta upphandlingen av och för att hantera statens rättigheter och skyldigheter i samfinansieringsprojektet. Bolaget bytte 2008 namn till . Bolaget ska övervaka driften av och den del av anläggningen som byggts för intercitytrafik samt följa återbetalningen av det statliga villkorslånet. har anlagts av ett konsortium, som bildade ett särskilt bolag, , för att genomföra och driva anläggningen. Efter färdigställandet överlämnades anläggningen till som i sin tur hyr ut den till . har som ersättning fått ensamrätt att bedriva flygpendeltrafik mellan och . bedriver trafiken under namnet Express. Den australiensiska banken förvärvade /2004. Uppgiften för är att direkt eller via Konsortiet äga och förvalta den svenska 50-procentiga ägarandelen i och de svenska landanslutningarna till bron. bildade 1991 och på motsvarande sätt bildade A/S . Bolagen sattes upp för att bygga och driva den fasta förbindelsen mellan och . och A/S bildade därefter det samägda Konsortiet. Konsortiet byggde och finansierade den kust-till-kustförbindelsen i dagligt tal kallad . Broförbindelsen omfattar både väg- och järnvägstrafik mellan de två länderna. beslutade om ett bemyndigande till att ta upp lån hos Riksgälden för planering, projektering och byggande av de svenska landanslutningarna upp till ett belopp av 2 prisnivå, exklusive kapitaltjänstkostnader och mervärdesskatt (prop. 1996/97:16, bet. 1997/98:TU6, rskr. 1997/98:32). Enligt aktuella prognoser från kommer kreditbehovet att överskrida nivån för nuvarande bemyndigande. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att bemyndigande utökas med 360 000 000 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kronor exklusive kapitaltjänstkostnader och mervärdesskatt till sammanlagt 3 . Staten, kommunerna , i samt slöt 1997 ett avtal om byggande av . Projektet omfattar en ny, enkelspårig järnväg från , nordväst om , via till . (publ) bildades och ägs till av staten, medan kommunerna äger vardera. disponerar inget eget anslag. Istället beslutar regeringen om en ram för myndighetens förvaltningskostnader som liksom kostnaderna för enskilda undersökningar betalas av Transportstyrelsen, Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. uppgår ramen för Statens förvaltningskostnader till . Kommissionen hemställer i sitt budgetunderlag för räkenskapsåren 2010-2012 om att 2010 anvisas en ram för förvaltningskostnader på . Kommissionens förslag innebär således en ökning av ramen med . Kommissionen bedömer härvid att myndigheten är underbemannad inom alla sina verksamhetsområden. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera Statens verksamhet och finansiering (Fö2009/477/SSK). Uppdraget ska redovisas till (Försvarsdepartementet) . Regeringen avser att därefter ta ställning till inriktningen för verksamheten och vilka principer som bör gälla för dess långsiktiga finansiering. Regeringen avser att besluta om en förvaltningsram och fördelningen av förvaltningskostnaderna mellan de betalande myndigheterna i kommissionens regleringsbrev . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4 Politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället omfattar områdena informationsteknik (IT), elektronisk kommunikation och post. Politiken är horisontell med övergripande mål som berör flertalet samhällsområden. Insatserna syftar till att den tekniska utvecklingens möjligheter ska utnyttjas på bästa sätt inom alla samhällsområden för att bidra till mål såsom hållbar tillväxt och ökad livskvalitet. Åtgärder och resultat följs även upp och redovisas inom andra utgifts- och politikområden. De åtgärder som vidtas inom politiken för informationssamhället syftar till att skapa goda förutsättningar för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Hushåll och företag ska ha tillgång till effektiv, robust och säker infrastruktur och bästa möjliga utbud av kommunikationstjänster. Därutöver ska alla i samhället ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektroniska kommunikationer och post. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på marknaderna för elektroniska kommunikationer och post samt att inom ramen för sitt sektorsansvar följa och främja utvecklingen inom dessa områden. Politiken omfattar även åtgärder som syftar till att ska bli ett informationssamhälle för alla (prop. 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr 2005/06:142). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politiken för informationssamhället 2:1 : Förvaltningskostnader för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk Summa politiken för informationssamhället 2009 2:5 Samförläggning och kanalisation m.m. 2004 37:07 IT-infrastruktur: Regionala transportnät Totalt för politiken för informationssamhället inkl. Anmärkning: Beloppen är avrundade och stämmer inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna inom politikområdet till . Prognosen avseende de totala utgifterna uppgår till . Orsaken till att utgiftsprognosen är lägre än utfallet är framför allt de minskade kostnaderna för grundläggande betaltjänster. Regeringens förslag till anslag 2010 för politiken för informationssamhället uppgår till sammanlagt . Orsaken till denna ökning i jämförelse med föregående år är framför allt att anslagsmedel för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer läggs på det nya anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation. beräknas anslagen inom politiken för informationssamhället till sammanlagt respektive . Målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:TU1, rksr. 2008/09:154). Utöver detta övergripande mål har beslutat om mål för IT-politiken, för sektorn elektronisk kommunikation, för postmarknaden samt för grundläggande betaltjänster. Dessa redovisas nedan. I och med den IT-politiska propositionen beslutade att målet för IT-politiken är följande: ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla (prop.2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr.2005/06:142). Målet preciserades i de tre delmålen: 1.IT ska bidra till att förbättra livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag. 2.IT ska användas för att främja hållbar tillväxt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 En effektiv och säker IT-infrastruktur med rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. hög överföringskapacitet ska finnas tillgänglig i 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). alla delar av landet, bl.a. för att ge människor tillgång till interaktiva offentliga e-tjänster. Mål för sektorn elektronisk kommunikation har beslutat följande mål för sektorn för elektronisk kommunikation (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). Enskilda, företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna ska ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna ska vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden har beslutat följande mål för postsektorn (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra försändelser som väger högst . Det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska finnas möjlighet att försäkra försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot. Mål för grundläggande betaltjänster Enligt beslut med anledning av propositionen Statens ansvar för vissa betaltjänster är målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till Det s.k. bredbandstödet upphörde /2008 och utbetalningarna slutfördes . Länsstyrelserna har tillsammans med kommuner och landsting, i en rapport baserad på enkäter, redovisat bl.a. uppgifter om hur de olika stödformerna för anläggning av telenät utnyttjats. Inom ramen för stödet har samtliga kommuner upprättat IT- infrastrukturprogram. Som framgår av tabell 4.2 användes av ramen på . har belastat statens utgifter. Statens inkomster minskades med resterande dryga med anledning av kreditering på skattekonto. Tabell 4.2 Bredbandsstöd 20012007 (2008) 1)Stöd över statsbudgetens utgiftssida 2)Stöd över statsbudgetens inkomstsida visar också att den totala finansieringen av stödberättigade projekt uppgår till . Hur finansieringen fördelas mellan olika finansieringskällor framgår av tabell 4.3. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.3 Total finansiering av bredbandsprojekt per finansieringskälla finns möjlighet till stöd vid anläggning av kanalisation vid utbyggnad eller ombyggnad av annan infrastruktur, exempelvis möjligheten att lägga tomrör för IT- infrastruktur som elnät grävs ner. i har regeringens uppdrag att samordna arbetet med kanalisationsstödet och redovisa utfall. Enligt uppgifter från beviljades i stöd till projekt. har ytterligare beviljats. Prognosen för pekar mot en fortsatt ökning av beviljat stöd men sammantaget innebär detta att de beviljade anslagsmedlen inte kommer att gå åt . I cirka 2/3 av fallen läggs kanalisationen som elnät anläggs eller byggs om. Det statliga kanalisationsstödet har svarat för av den totala finansieringen i stödprojekten om totalt . För medlen kan kanalisation för IT-infrastruktur anläggas på landsbygden med ett genomsnittliga statliga stöd om per meter kanalisation. Hur har tillgängligheten utvecklats? PTS har på regeringens uppdrag gjort en geografisk översikt av infrastrukturen för bredband i . Kartläggningen visar att generellt sett har en god tillgång till IT- infrastruktur med hög överföringskapacitet, men att det finns begränsningar i tillgängligheten. redovisade PTS, på regeringens uppdrag, rapporten och långsiktig analys för området elektronisk kommunikation. Här görs bl.a. en analys av tillgängligheten i perspektivet 2015, och ett antal möjligheter och risker lyfts fram. PTS framhåller vikten av tydliga spelregler på marknaden för att privata såväl som offentliga aktörer ska kunna bidra till en god tillgänglighet till IT-infrastruktur och bredband. Rapporten betonar också vikten av att finna hållbar ersättning för den kommande nedmonteringen av kopparnätet. Detta nät svarar bl.a. för kommunikation vid fast telefoni och är viktig för dataöverföring i områden där annan infrastruktur för bredband inte finns. Det analoga mobila NMT-nätet släcktes ned /2008. I samband med det förlorade cirka 50 personer tillgång till telefoni. Vissa av dessa har kunnat få tillgång till telefoni på annat sätt. Dock fick cirka 20 hushåll inte tillgång till telefoni av någon kommersiell operatör. Dessa personer är spridda i hela landet i glest bebyggda områden. Regeringen har därför gett uppdrag till PTS att se till att de som har haft tillgång till telefoni, men saknar detta får tillgång till telefonimöjligheter om de begär det. Regeringen beviljade PTS högst för att genomföra uppdraget. Liknande insatser kommer att behövas även och framåt. Robust och säker elektronisk kommunikation Samhällets beroende av Internet och elektronisk kommunikation ökar, vilket i sin tur kan leda till en ökad sårbarhet. Robusthets- och krishanteringsarbetet inom sektorn för elektronisk kommunikation har byggts upp . Arbetet bygger på samverkan och ömsesidigt förtroende mellan privata och offentliga aktörer. Såväl stat som näringsliv har investerat i krishanteringsförmåga och robusthetshöjande åtgärder. PTS och operatörernas arbete i ett stort antal projekt har medfört att robustheten mot avbrott i näten och krishanteringsförmågan stärkts. I denna privatoffentliga samverkan har man tagit fram metoder och system för att korta ner avbrottstider, skapa en gemensam lägesuppfattning, förbättra rapporteringen till nödnumret 112 samt förbättra informationen till allmänheten i händelse av störningar och kriser i elektronisk kommunikation. genomfördes en stor krisberedskapsövning, Telö 09, med stort deltagande bland teleoperatörer, berörda myndigheter och andra relevanta aktörer. skydd och beredskap (MSB) arbetar efter en av regeringen beslutad handlingsplan med ett stort antal insatser för att höja informationssäkerheten i landet. Inom arbetet med bl.a. e-förvaltning och e-hälsa ges informationssäkerhetsarbetet ökad uppmärksamhet. Ett stabilt och robust Internet på global och nationell nivå PTS har utövat fortsatt tillsyn enligt lagen (2006:24) om nationella toppdomäner för på Internet, den s.k. toppdomänslagen. Tillsynen visar att verksamheten huvudsakligen har bedrivits på ett säkert och effektivt sätt i allmänhetens intresse. Strategin för ett säkrare Internet i , som fastställdes av regeringen , innehöll en handlingsplan som har uppdaterats och avser 20092011. Vidtagna åtgärder med avseende på den tidigare handlingsplanen har redovisats av PTS. PTS följer i samverkan med andra myndigheter och teleoperatörerna utvecklingen när det gäller s.k. skadlig kod, dess tillväxt och spridning samt hur marknaden reagerar på säkerhetshot3. Inom IT-incidentcenter (Sitic) sker en löpande bevakning av trafikflöden på näten och incidenter rapporteras. Inom ramen för PTS tillsyn sker också en uppföljning av större avbrott och allvarliga incidenter. Internets betydelse för samhällsutvecklingen hänger nära samman med ansvarsfrågor kring förvaltningen av Internets kritiska resurser såsom IP-adresser och domännamn. Dessa frågor blir allt mer aktuella för många politikområden och i globala sammanhang. På nationell nivå finns i ett forum i form av en referensgrupp som PTS sammankallar med jämna mellanrum. I detta forum diskuteras de olika frågorna löpande för att därigenom bidra till svenska ståndpunkter och agerande inom området Internets förvaltning. PTS har bl.a. genomfört en omfattar kartläggning av problem omkring Botnät kapade datorer i . PTS har vidare, för att minska sårbarheten i näten, erbjudit råd och stöd för att få användare att säkra sin miljö, bl.a. när gäller trådlös 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Samarbete sker med ideella organisationer som är verksamma inom området. PTS har i uppdrag att i samråd med löpande ansvara för beredning av frågor rörande Internets förvaltning i internationella organ, såsom HLIG, IIG, GAC, IGF och ITU, samt i dessa organ företräda . IT ska användas för att främja hållbar tillväxt Genom IT-utvecklingen och den ökade IT- användningen ökar produktiviteten i hela ekonomin, tack vare snabbare informationsinhämtning och förnyade produktionssystem. IT bidrar till att nya företag, tjänster och produkter skapas och utvecklas. Sociala och ekologiska dimensioner ingår också i begreppet hållbar tillväxt, t.ex. att IT ska bidra till minskad klimatpåverkan och att kvinnors delaktighet i informationssamhället ökar. För att följa utvecklingen och de offentliga åtgärdernas resultat arbetar man inom EU med indikatorer för informationssamhällets utveckling. Ett antal sådana indikatorer för måluppfyllelse redovisas i tabellen nedan. Indikatorerna utgör bara ett begränsat urval av möjliga indikatorer för att följa utvecklingen på området. De olika aspekterna på måluppfyllelse kommenteras i det påföljande avsnittet. 3 Se bl.a. rapporten kapade datorer i . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.4 Indikatorer på måluppfyllelse Mål: IT ska användas för att främja hållbar tillväxt som använder datorer 1 med tillgång till bredband 1 Andel kvinnor resp. män som operativa företagsledare inom IT- och telekomsektorn 2 Andel kvinnor resp. män vid högre IT-utbildningar (utexaminerade) Mål: IT ska bidra till förbättrad livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag Andel av befolkningen som har tillgång till Internet i hemmet Andel av befolkningen som har tillgång till bredband i hemmet