prop · GX0348 · 2009-11-10 00:00:00 — DOMSTOLEN (stora avdelningen) sammansatt av ordföranden , avdelningsordförandena . , A. , K. Lenaerts, U Löhmus (referent) och L Bay samt * Rättegångsspråk: svenska. domarna R. Schintgen, R. , K. Schiemann, J. Makarczyk, P. Kuris,E. Levits och A. generaladvokat: . Mengozzi, justitiesekreterare: handläggaren . , efter det skriftliga förfarandet och förhandlingen , med beaktande av de yttranden som avgetts av: un , genom A. och M. Agell, advokater, , Svenska Byggnadsarbetare- förbundets avd. 1, Byggettan och , genom D. , chefsjurist, samt P. och U. , advokater, , genom A. , i egenskap av ombud, , genom M. Wimmer och L. , båda i egenskap av ombud, , genom T. Bocek, i egenskap av ombud, regering, genom J. och J. , båda i egenskap av ombud, , genom M. Lumma och C. Schulze-Bahr, båda i egenskap av ombud, , genom L. Uibo, i egenskap av ombud, , genom N. , i egenskap av ombud, , genom G. de Bergues och O. Christmann, båda i egenskap av ombud, , genom D. O'Hagan och C. , båda i egenskap av ombud, biträdda av B. O', SC, och N. Travers, BL, , genom E. Balode-Buraka och K. Bårdiva, båda i egenskap av ombud, , genom D. Kriauciunas, i egenskap av ombud, , genom C. Pesendorfer och G. , båda i egenskap av ombud, , genom J. , M. Korolec och M Symaiiszka, samt- liga i egenskap av ombud, , genom E. Bygglin och J. Himmanen, båda i egenskap , genom E. O'Neill och D. , båda i egenskap av ombud, , genom F. , i egenskap av ombud, , genom K. Waage, E. Jarbo och F. Sejersted samtliga i egenskap av ombud, Europeiska gemenskapernas kommission, genom J. Enegren, E. Traversa och K. , samtliga i egenskap av ombud, Eftas övervakningsmyndighet, genom A.T. , N. Fenger och B. Alterskjacr, samtliga i egenskap av ombud, och efter att ha hört generaladvokatens förslag till 1Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av artiklarna 12 EG och 49 EG samt och rådets direktiv /71/EG av den 16december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EGT L 18, 1997, s. 1). 2Begäran har framställts i ett mål mellan å ena sidan un (nedan kallat ), ett bolag bildat enligt lettisk rätt med säte i (), och å andra sidan (nedan kallat ), 1, Byggettan (nedan kallad Byggettan) och (nedan kallat Elektrikerna). väckte talan och yrkade i det nationella målet att Arbetsdomstolen skulle förklara att såväl och Bygg- ettans stridsåtgärder mot bolagets samtliga arbetsplatser som Elektriker- nas sympatiåtgärder avseende blockad mot alla elektriska installationer som hade utförts på bolagets arbetsplatser var olovliga. yrkade vidare att Arbetsdomstolen skulle förklara att dessa strids- och sympati- åtgärder skulle hävas. yrkade slutligen att de nämnda fackliga organisationerna skulle utge skadestånd till bolaget. 3 I skälen 6, 13, 17 och 22 i direktiv /71 anges följande: Ett anställningsförhållande över gränserna ger upphov till problem beträffande vilken lag som skall tillämpas på detta anställnings- förhållande och i parternas intresse bör det fastställas arbets- och anställningsvillkor, vilka skall tillämpas på det avsedda anställnings- förhållandet. Medlemsstaternas lagstiftning bör samordnas så att det kan fastställas en kärna av tvingande regler för minimiskydd, vilka skall följas i värdlandet av de arbetsgivare som utstationerar arbetstagare för tillfälligt arbete på den medlemsstats territorium där tjänsterna tillhandahålls. En sådan sam- ordning kan säkerställas endast med hjälp av gemenskapsrätten. De tvingande regler för minimiskydd som gäller i värdlandet bör inte hindra att arbets- och anställningsvillkor som är förmånligare för arbets- tagarna tillämpas. Detta direktiv inverkar inte på den rättsliga regleringen i medlems- staterna vad gäller rätten att vidta fackliga stridsåtgärder för att försvara yrkesintressen. 4 Artikel 1 i direktiv /71 har följande lydelse: Detta direktiv skall tillämpas på företag som är etablerade i en medlemsstat och som i samband med tillhandahållande av tjänster över gränserna, utstationerar arbetstagare enligt punkt 3, inom en medlems- stats territorium. Detta direktiv skall tillämpas om ett företag som anges i punkt 1 vidtar någon av följande gränsöverskridande åtgärder: b) Utstationering av en arbetstagare inom en medlemsstats territorium på en arbetsplats eller i ett företag som tillhör koncernen, om det finns ett anställningsförhållande mellan det utstationerande företaget och arbets- tagaren . 5 I artikel 3 i detta direktiv föreskrivs följande: Medlemsstaterna skall, oavsett vilken lag som gäller för anställnings- förhållandet, se till att de företag som anges i artikel 1.1 på följande områden garanterar de arbetstagare som är utstationerade inom deras territorium de arbets- och anställningsvillkor som i den medlemsstat inom vars territorium arbetet utförs är fastställda i bestämmelser i lagar eller andra författningar, och/eller i kollektivavtal eller skiljedomar som förklarats ha allmän giltighet enligt punkt 8, i den utsträckning som de rör de verksamheter som anges i bilagan: a) Längsta arbetstid och kortaste vilotid. b)Minsta antal betalda semesterdagar . c)Minimilön, inbegripet övertidsersättning; denna punkt gäller dock inte yrkesanknutna tilläggspensionssystem. d)Villkor för att ställa arbetstagare till förfogande, särskilt genom företag för uthyrning av arbetskraft. e)Säkerhet, hälsa och hygien på arbetsplatsen. f)Skyddsåtgärder med hänsyn till arbets- och anställningsvillkor för gravida kvinnor och kvinnor som fött barn samt för barn och unga. g)Lika behandling av kvinnor och män samt andra bestämmelser om icke-diskriminerande behandling. I detta direktiv avses med minimilön enligt punkt [1 c] den minimilön som fastställs i nationell lagstiftning och/eller praxis i den medlemsstat inom vars territorium arbetstagaren är utstationerad. Punkt 16 skall inte hindra tillämpning av arbets- och anställnings- villkor som är förmånligare för arbetstagarna. Ersättningar som hör ihop med utstationeringen skall anses utgöra en del av minimilönen, om de inte utbetalas som ersättning för utgifter som i själva verket har uppkommit till följd av utstationeringen, t. ex. utgifter för resa, kost eller logi. Med kollektivavtal eller skiljedomar som förklarats ha allmän giltighet menas sådana kollektivavtal eller skiljedomar som skall följas av alla företag inom den aktuella sektorn eller det aktuella arbetet och inom det aktuella geografiska området. Om det saknas ett system för att förklara att kollektivavtal eller skilje- domar har allmän giltighet enligt första stycket, kan medlemsstaterna, om de så beslutar, utgå ifrån kollektivavtal eller skiljedomar som gäller allmänt för alla likartade företag inom den aktuella sektorn eller det aktuella arbetet och inom det aktuella geografiska området, och/eller kollektivavtal som har ingåtts av de mest representativa arbetsmark- nadsorganisationerna på nationell nivå och som gäller inom hela det nationella territoriet, om det vid tillämpningen av dem på de företag som anges i artikel 1.1 vad gäller de områden som räknas upp i punkt 1 första stycket i denna artikel garanteras att dessa företag behandlas på samma sätt som de övriga företag som anges i detta stycke och som befinner sig i en likartad Enligt denna artikel behandlas företag på samma sätt när de nationella företag som befinner sig i en likartad situation på de aktuella arbetsplatserna eller inom de aktuella sektorerna är underkastade samma skyldigheter på de områden som räknas upp i punkt 1 första stycket som de företag som avses med utstationeringarna, och skall uppfylla dessa skyldigheter med samma verkningar. Detta direktiv hindrar inte att medlemsstaterna, i enlighet med för- draget, på samma villkor ålägger de nationella företagen och företagen från andra medlemsstater arbets- och anställningsvillkor på andra områden än de som anges i punkt 1 första stycket om bestämmelserna rör ordre public, arbets- och anställningsvillkor som är fastställda i kollektivavtal eller skiljedomar enligt punkt 8 med avseende på annan verksamhet än de som anges i bilagan." 6 Artikel 4 i direktiv /71 har följande lydelse: Samarbete i fråga om information 1.I syfte att genomföra detta direktiv skall medlemsstaterna i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis utse ett eller flera förbindelse- kontor eller en eller flera nationella behöriga instanser. 2.Medlemsstaterna skall planera ett samarbete mellan de offentliga förvaltningar som i enlighet med nationell lagstiftning har behörighet att övervaka de arbets- och anställningsvillkor som anges i artikel 3. Detta samarbete består särskilt i att besvara motiverade förfrågningar från dessa offentliga förvaltningar om information angående utsändande av arbetstagare till andra medlemsstater, inbegripet uppenbart missbruk eller gränsöverskridande verksamheter som antas vara olagliga. Kommissionen och de offentliga förvaltningar som avses i första stycket skall i nära samarbete granska de problem som kan uppkomma vid genomförandet av artikel 3.10. Den ömsesidiga administrativa hjälpen skall vara kostnadsfri. Varje medlemsstat skall vidta åtgärder för att informationen om de arbets- och anställningsvillkor som avses i artikel 3 skall vara allmänt tillgänglig. Varje medlemsstat skall underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om de förbindelsekontor och/eller behöriga instanser som anges i punkt 1. Införlivandet av direktiv /71 7Av handlingarna i målet framgår att det i inte finns något system för att förklara att kollektivavtal har allmän giltighet, och att utländska företag inte har någon skyldighet enligt lag att tillämpa svenska kollektivavtal. Skälet till att någon sådan skyldighet inte har införts är att man velat förhindra att utländska företag diskrimineras, med hänsyn till att inte alla svenska arbetsgivare är bundna av ett kollektiv- avtal. 8Direktiv /71 har införlivats med svensk rätt genom lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare av (nedan kallad utstationeringslagen). Av inlagorna i målet framgår att arbets- och anställningsvillkoren för utstationerade arbetstagare, på de områden som anges i artikel 3.1 första stycket a, b och dg i direktiv /71, är fastställda i bestämmelser i lag i den mening som avses i artikel 3.1 första stycket första strecksatsen i direktivet. I svensk rätt saknas däremot författningsregler om minimilön, ett område som avses i artikel 3.1 första stycket c i nämnda direktiv. 9Av handlingarna i målet framgår att det förbindelsekontor som har upprättats i enlighet med artikel 4.1 i direktiv /71 () bland annat har i uppgift att tillhandahålla information om kollektivavtal som kan komma att bli tillämpliga vid utstationering av arbetstagare i och att för mer utförlig information hänvisa till berörda kollektivavtalsparter. Rätten att vidta fackliga stridsåtgärder 10 Kapitel 2 i regeringsformen innehåller en katalog över medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter. Enligt 17 § i detta kapitel har arbets- tagarorganisationer samt arbetsgivare och arbetsgivarorganisationer rätt att vidta fackliga stridsåtgärder, om inte annat följer av lag eller avtal. 11 Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet av (nedan kallad MBL) innehåller regler om förenings- och förhand- lingsrätt, kollektivavtal, medling i arbetstvister och fredsplikt. I lagen finns även regler som begränsar rätten att vidta fackliga stridsåtgärder. 12 Av 41 § MBL framgår att fredsplikt råder mellan parter som är bundna av kollektivavtal gentemot varandra. Det är bland annat förbjudet att vidta fackliga stridsåtgärder för att åstadkomma ändring i kollektiv- avtalet. Fackliga stridsåtgärder är emellertid lovliga mellan parter som inte har kollektivavtal med varandra. 13 I 42 § MBL föreskrivs följande: Arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation far ej anordna eller på annat sätt föranleda olovlig stridsåtgärd. Sådan organisation far ej heller genom understöd eller på annat sätt medverka vid olovlig stridsåtgärd. Organisation som själv är bunden av kollektivavtal är även skyldig att, om olovlig stridsåtgärd av medlem förestår eller pågår, söka hindra åtgärden eller verka för dess upphörande. Har någon vidtagit olovlig stridsåtgärd, far annan icke deltaga i åtgärden. Bestämmelserna i första stycket första och andra meningarna gäller endast när en organisation vidtar åtgärder med anledning av arbets- förhållanden som denna lag är direkt tillämplig på. 14Av 42 § första stycket MBL följer enligt rättspraxis att det är förbjudet att vidta fackliga stridsåtgärder i syfte att undanröja eller åstad- komma ändring i ett mellan andra parter träffat kollektivavtal. Genom den så kallade Britanniadomen (AD 1989 nr 120) slog Arbetsdomstolen fast att det förbudet även gällde när fackliga stridsåtgärder vidtogs i i syfte att undanröja eller få till stånd ändring i ett avtal mellan utländska parter på en utländsk arbetsplats, om stridsåtgärderna enligt tillämplig utländsk lag var olovliga i förhållandet mellan avtalsparterna. 15Genom den så kallade lex , som trädde i kraft , har lagstiftaren avsett att begränsa tillämpningsområdet för den princip som slogs fast i Britanniadomen. utgörs av tre bestämmelser som införts i MBL, nämligen 25 a §, 31 a § och 42 § tredje stycket. 16Av de uppgifter som Arbetsdomstolen har lämnat framgår att det i och med införandet av tredje stycket i 42 § MBL är förbjudet att vidta fackliga stridsåtgärder i fall då en utländsk arbetsgivare bedriver tillfällig verksamhet i och då en helhetsbedömning ger vid handen att anknytningen till är så svag att MBL inte kan anses direkt tillämplig på arbetsförhållandena. 17Byggnads är ett fackförbund som organiserar arbetstagare i bygg- sektorn i . Av yttrande i målet framgår att förbundet var organiserat i 31 geografiska avdelningar, av vilka en var Bygg- ettan. Antalet medlemmar i uppgick det året till 128 000, varav organiserade bland annat trä- arbetare, betongarbetare, murare, golvläggare, anläggnings- och vägarbetare samt VVS-montörer. av byggnadsarbetarna var medlemmar i detta fackförbund. 18Ett kollektivavtal har träffats mellan , i egenskap av central organisation som företräder byggnadsarbetare, och Bygg- industrier (central arbetsgivarorganisation i byggsektorn) (nedan kallat 19Byggnadsavtalet innehåller bestämmelser som specifikt rör frågor om arbetstid och semester, områden på vilka kollektivavtalen far avvika från lagstiftningen. Avtalet innehåller dessutom bestämmelser om permittering och väntetid, reseersättning och traktamente, anställnings- skydd, studieledighet och yrkesutbildning. 20Genom att ansluta sig till åtar sig de berörda före- tagen även flera betalningsförpliktelser. Varje företag är skyldigt att till Byggettan betala ett belopp motsvarande av företagets löne- summa i form av avgifter för den lönegranskning som denna avdelning utför. Dessutom skall de till försäkringsbolaget betala dels en avgift kallad tilläggsören eller "särskilt tillägg bygg", motsvarande av lönesumman, dels ett belopp avseende olika försäkrings- , motsvarande av lönesumman. 21Intäkterna av den avgift som kallas tilläggsören eller särskilt tillägg bygg används för att betala premierna för en grupplivförsäkring med efterlevandeskydd och en gruppförsäkring avseende skador som inträffar , för att finansiera Svenska Byggbranschens Ut- vecklingsfond och den arbetsgivarägda organisationen , vilken har till uppgift att ordna anpassat arbete och rehabilitering för personer med funktionshinder, att främja utvecklingen av utbildningen inom byggsektorn och att betala kostnader för administration och system- underhåll. 22De försäkringar som FORA erbjuder ger arbetstagarna avtals- pension, förmåner vid sjukdom, stöd vid arbetslöshet och ekonomiskt skydd vid arbetsskada samt ger efterlevandeskydd vid arbetstagarens dödsfall. 23Arbetsgivare som är anslutna till är i princip bundna av samtliga bestämmelser i detta avtal. Detta gäller även de arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i . Vissa bestämmelser är emellertid inte tillämpliga i samtliga fall. Tillämpligheten i det konkreta fallet beror huvudsakligen på vilken typ av byggnadsobjekt verksamheten avser och hur arbetet bedrivs. 24 Av den yttrande framgår att lönebildningen i har anförtrotts arbetsmarknadens parter och att denna sker Kollektivavtalen saknar i allmänhet bestämmelser om någon egentlig minimilön. Den lägsta lön som anges i många kollektivavtal tar sikte på anställda utan utbildning och utan yrkes- erfarenhet, vilket medför att denna lön i regel omfattar ett mycket litet I övrigt fastställs lönen genom förhandlingar på arbets- platsen med beaktande av den anställdes kvalifikationer och arbets- 2009/10:48 25 Enligt det yttrande som de tre fackliga organisationer som är Bilaga 1 svarande i det nationella målet har gett in i förevarande mål är Bygg- nadsavtalet uppbyggt på det sättet att prestationslön är den normala löne- formen vid nyproduktion. Systemet med prestationslön innebär att nya löneöverenskommelser träffas för varje objekt vid nyproduktion. Arbets- givaren och berörd facklig lokalavdelning kan emellertid enas om att i stället tillämpa tidlön på en viss arbetsplats. Det tillämpas inte något månadslönesystem för sådana byggnadsarbetare som dem som är aktuella i målet. 26 Enligt de nämnda fackliga organisationerna äger löneförhandlingarna rum under fredsplikt, något som obligatoriskt råder när ett kollektivavtal har ingåtts. Löneöverenskommelser träffas i princip på lokal nivå mellan den fackliga organisationen och arbetsgivaren. Om arbetsmarknadens parter inte kommer överens lokalt, hänskjuts löneförhandlingarna till centrala förhandlingar med som central part på arbetstagar- sidan. Om parterna inte heller kan enas vid de centrala löneförhand- lingarna, utgår grundlön enligt den så kallade stupstocksregeln. Stup- stockslönen är i praktiken endast en förhandlingsmekanism som tillgrips i sista hand, och utgör inte en minimilön. Enligt de fackliga organisatio- nerna i fråga uppgick stupstockslönen till () . Tvisten i målet vid Arbetsdomstolen 27 Av begäran om förhandsavgörande framgår att är ett bolag bildat enligt lettisk rätt med säte i . Bolaget utstationerade ungefär 35 arbetstagare i i samband med entreprenader som bedrevs av (nedan kallat Baltic), ett bolag bildat enligt svensk rätt som var ett helägt dotterbolag till . En av entreprenaderna avsåg byggandet av en skola i . 28 tecknade i kollektivavtal med det lettiska byggnads- arbetarförbundet respektive , men var inte bundet av kollektivavtal i förhållande till vare sig Bygg- nads, Byggettan eller Elektrikerna. Ingen av dessa organisationer hade någon medlem som var anställd av . av de berörda lettiska arbetstagarna var medlemmar i det lettiska byggnadsarbetarför- bundet. 29 Av handlingarna i målet framgår att det etablerades kontakt mellan Byggettan å ena sidan och och å andra sidan och att diskussioner fördes om att skulle ansluta sig till Byggnads- avtalet. begärde att lönen och arbetsvillkoren skulle bestämmas parallellt med dessa förhandlingar så att de kunde fastställas som anslöt sig till detta avtal. Byggettan gick med på detta, trots att kollektivavtalsförhandlingar normalt sett skall slutföras först och parterna först därefter, under fredsplikt, förhandlar om lön och andra arbetsvillkor. Byggettan var inte beredd att tillämpa ett månadslönesystem, men accepterade Lavals krav på timlön. 30Enligt begäran om förhandsavgörande krävde Byggettan vid ett förhandlingssammanträde att skulle ansluta sig till avseende byggnadsarbetena i och att bolaget skulle garantera att de utstationerade arbetstagarna skulle erhålla lön med (). Denna lön grundade sig på lönestatistiken i för betongarbetare och träarbetare med yrkesbevis. Byggettan uppgav sig vara beredd att vidta fackliga stridsåtgärder om ett sådant avtal inte tecknades. 31Enligt handlingarna i målet uppgav under förfarandet vid Arbetsdomstolen att bolaget till sina arbetstagare betalade en månadslön på () samt att dessa erhöll vissa natura- förmåner avseende kost, logi och resor till ett värde av () . 32Om hade anslutit sig till skulle bolaget i princip ha varit bundet av samtliga regler i detta, inklusive dem som rör de i punkt 22 ovan uppräknade betalningsförpliktelserna i förhållande till Byggettan och FORA. uppmanades att teckna försäkringar hos FORA genom en försäkringsanmälan som skickades till . 33Efter att de ovannämnda avtalsförhandlingarna hade brutit samman begärde Byggettan att skulle vidta de stridsåtgärder mot som hade omtalats vid förhandlingssammanträdet . Ett varsel om stridsåtgärder lämnades . 34Den trädde en blockad av byggarbetsplatsen i i kraft. Blockaden innebar bland annat att varuleveranser till arbetsplatsen hindrades, att strejkvaktskedjor upprättades och att de lettiska arbetstagarna och olika fordon nekades tillträde till arbetsplatsen. kontaktade polisen för hjälp men fick då till svar att polisen inte hade rätt att ingripa i blockaden och inte hade rätt att avlägsna fysiska hinder för infart till arbetsplatsen, eftersom stridsåtgärden var lovlig enligt svensk rätt. 35I kontaktade för att få vetskap om vilka arbets- och anställningsvillkor var skyldigt att tillämpa i och huruvida det fanns någon minimilön eller andra förmåner eller avgifter som var skyldigt att betala. Arbetsmiljö- verkets chefsjurist svarade i ett brev att bolaget var skyldigt att tillämpa de bestämmelser som utstationerings- lagen hänvisar till, att det ankom på arbetsmarknadens parter att överens- komma om lönefrågor, att i kollektivavtal fastställda minimikrav även gällde utstationerade utländska arbetstagare och att en utländsk arbets- givare som krävs på dubbla avgifter kan få saken prövad i domstol. information om vilka avtalsvillkor som gällde hänvisade Arbetsmiljö- verket till arbetsmarknadens parter i branschen i fråga. 36 Vid ett medlingssammanträde och vid sammanträde inför Arbetsdomstolen erbjöds av Byggettan att ansluta sig till innan löne- Om hade antagit erbjudandet, skulle strids- åtgärderna ha avbrutits och fredsplikt ha inträtt, vilket skulle ha gett parterna möjlighet att inleda löneförhandlingar. emellertid inte att ansluta sig till detta avtal då bolaget inte kunde få vetskap om vilka skyldigheter detta skulle medföra för bolaget i löne- 37 De fackliga stridsåtgärderna mot intensifierades Elektrikerna vidtog sympatiåtgärder som trädde i kraft den Sympatiåtgärderna innebar att alla svenska företag som var medlemmar i arbetsgivarorganisationen organisationen förhindrades att tillhandahålla tjänster. helgen 2004 reste de utstationerade arbetstagarna hem till och de återkom därefter inte till byggarbetsplatsen i fråga. 38 varslade andra fackförbund om sympatiåtgärder i form av blockad av samtliga byggarbetsplatser i där bedrev kunde därmed inte längre bedriva någon verksamhet i krävde att kontraktet med Baltic skulle hävas och försattes det bolaget i konkurs. 39Laval väckte talan vid Arbetsdomstolen mot , Byggettan och Elektrikerna och yrkade att Arbetsdomstolen skulle förklara att blockaden och sympatiåtgärderna avseende bolagets samtliga arbetsplatser var olovliga och skulle hävas. yrkade vidare att de fackliga organisationerna skulle förpliktas att utge skadestånd till bolaget. I beslut av avslog Arbetsdomstolen ett yrkande från om att domstolen interimistiskt skulle förordna om hävande av stridsåtgärderna. 40Arbetsdomstolen ansåg att det var oklart huruvida det var förenligt med artiklarna 12 EG och 49 EG samt direktiv /71 att fackliga organi- sationer genom fackliga stridsåtgärder försöker förmå ett utländskt före- tag som utstationerar arbetstagare i att tillämpa ett svenskt kollektivavtal, och den beslutade därför att vilande- förklara målet och begära förhandsavgörande av . Arbets- domstolen har i begäran om förhandsavgörande av ställt följande tolkningsfrågor: 1) Är det förenligt med EG-fördragets regler om fri rörlighet för tjänster och förbud mot diskriminering på grund av nationalitet samt [direktiv /71 ] att fackliga organisationer genom fackliga stridsåtgärder