prop · GX034 · 2009-09-16 00:00:00 — Angående förläggningen av semesterledighet som avses i 12 § skall vad som i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet föreskrives om arbetsgivares för- handlingsskyldighet beträffande viktigare förändring av arbets- tagares arbets- eller anställ- ningsförhållanden äga motsva- rande tillämpning. Om arbets- tagaren icke företrädes av för- handlingsberättigad organisation eller om sådan organisation ej önskar förhandla, skall arbets- givaren samråda med arbets- tagaren om ledighetens förlägg- ning. Beträffande förläggningen av annan semesterledighet skall arbetsgivaren samråda med arbetstagaren, om förhandling med dennes organisation icke har ägt rum. Kan överenskommelse om för- läggning av semesterledighet ej uppnås, bestämmer arbetsgivaren om förläggningen i den mån ej annat har avtalats. Även utan stöd av avtal får sådan semesterperiod förläggas till annan tid, när sär- skilda skäl föranleder det.Kan överenskommelse om för- läggning av semesterledighet som avses i 10 § inte uppnås, bestäm- mer arbetsgivaren om förlägg- ningen i den mån inte annat har avtalats.11 a §Har beslut om förläggning av semesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller dennes företrädare, ska arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om beslutet. Underrättelsen ska läm- nas senast före ledig- hetens början. Om det finns sär- skilda skäl får den lämnas senare, dock om möjligt minst en månad före ledighetens början. Har beslut om förläggning av semesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om beslutet. Underrättelsen skall lämnas senast före ledighetens början. När särskilda skäl föreligger får den lämnas senare, dock om möjligt minst en månad före ledighetens början. Närmare om hur semester- ledigheten ska förläggas 12 § Om ej annat har avtalats, skall semesterledigheten förläggas så, att arbetstagaren får en ledighets- period av minst . Även utan stöd av avtal får sådan semesterperiod förläggas till annan tid, när sär- skilda skäl föranleder det. Semesterledighet ska förläggas så att arbetstagare med lägre sysselsättningsgrad än heltid får lika lång ledighet som hade utgått om arbetstagarens sysselsätt- ningsgrad hade varit heltid. med oregelbunden förläggning av arbetstiden ska förläggas så att ledigheten blir lika lång som den arbetstid hade varit förlagd regel- Av semesterdagar som läggs ut under visst semesterår ska, om inte annat avtalas, dagar med se- mesterlön läggas ut först. Beslutar arbetsgivare om per- mittering som arbetstagare ej hade anledning räkna med då han läm- hade anledning räkna med när nade besked enligt 8 §, har besked lämnades enligt 8 §, har arbetstagaren rätt att avstå från arbetstagaren rätt att avstå från utlagd semesterledighet, som ej är förenad med semesterlön, i den semesterlön, i den mån ledigheten mån ledigheten sammanfaller med Detta gäller dock endast dock endast om han underrättar arbetstagaren först senare känne- kännedom om permitteringen, har dom om permitteringen, får ledig- han rätt att avstå från ledigheten genom att utan dröjsmål under- utan dröjsmål underrättar arbets- då inletts, upphör ledigheten med ledigheten med utgången av den utgången av den dag då arbets- dag då arbetsgivaren underrätta- uppsägning och sjukdom m.m. läggas till uppsägningstid. läggas till uppsägningstid. tiden helt eller delvis infalla under tiden helt eller delvis infalla under redan utlagd semesterledighet och redan utlagd semesterledighet och beror uppsägningen på förhållande beror uppsägningen på förhållande som ej hänför sig till arbetstagaren hänför sig till arbets- samma mån upphävas, om arbets- tagaren begär det. Första och andra styckena gäller Första och andra styckena gäller ej i den mån uppsägningstiden inte i den mån uppsägningstiden heten dag då arbetstagaren är ten dag då arbetstagaren inte skulle oförmögen till arbete på grund av ha kunnat arbeta på grund av sjukdom eller dag som är se- som i övrigt är semesterlöne- första stycket 2-7 skall, om grundande enligt 17 § ska, om arbetstagaren utan dröjsmål begär arbetstagaren utan dröjsmål begär det, sådan dag ej räknas som se- det, sådan dag inte räknas som grund av att första stycket har tillämpats skall utgå i ett samman- grund av att första stycket har hang, om arbetstagaren ej medger tillämpats ska utgå i ett samman- hang, om arbetstagaren inte med- Semesterlönen för en arbets- tagare med lön bestämd eller månad är den vid semester- tillfället aktuella vecko- eller Vid beräkning av lönen under intjänandeåret skall i lönesumman lönetillägg, samt ett semester- ej inräknas annan semesterlön än tillägg (sammalöneregeln). sådan som avses i 22 § eller per- Semestertillägget för varje betald semesterdag är för veckoavlönade driftsuppehåll för samtidig se- I lönesumman skall ej veckolönen och för månads- heller inräknas ersättning som har avlönade arbetstagare 0,43 pro- utgått för dag, då arbetstagaren helt eller delvis har haft sådan arbetstagaren fasta lönetillägg ska ledighet från arbetet som är se- enligt 17 §. ökas med dessa tillägg innan be- För varje sådan dag skall arbets- Har arbetstagaren som avses i delar är semesterlönen för dessa övrig tid av intjänandeåret. arbetstagaren då ej haft någon sammanlagda förfallna rörliga lön semesterlönen beräknas med hän- Vad som sägs i denna paragraf syn till den inkomst som det kan ska inte tillämpas om arbets- antagas att han skulle ha haft, om givaren istället väljer att beräkna 16 a § eller i för arbetsgivarens räkning. fall som avses i 16 b §. För arbetstagare som avlönas på annat sätt än vad som avses i 16 § första stycket utgör se- mesterlönen av arbetstagarens förfallna lön i anställningen under intjänande- året (procentregeln). I lönesumman ska inte inräknas 2.ersättning för dag då arbets- tagaren helt eller delvis har haft sådan ledighet från arbetet som är 3.permitteringslön med anled- ning av driftsuppehåll för samtidig semester. För varje sådan frånvarodag som anges i första stycket 2 ökas istället lönesumman med ett belopp motsvarande den inkomst arbetstagaren skulle ha haft om arbete istället utförts i normal omfattning för arbetsgivarens räkning. Med normal omfattning avses arbetstagarens ordinarie arbetstidsmått. Går detta inte att fastställa ska beloppet uppskattas till den inkomst som kan antas skulle ha utgått om arbetstagare hade arbetat för arbetsgivarens räkning. Frånvaro från arbetet är se- mesterlönegrundande, när fråga är om1. ledighet på grund av arbets- skada,2. ledighet på grund av sjukdom,3. ledighet enligt föräldraledig- hetslagen (1995:584) under tid som anges i 8 § första stycket den lagen (vård av sjukt barn m.m.), under tid för vilken havande- skapspenning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, under tid för vilken föräldra- penning utges i anledning av barns födelse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma lag,4. ledighet på grund av risk för överförande av smitta, om arbets- tagaren är berättigad till ersättning Procentregeln i 16 a § ska även tillämpas 1. om arbetstagarens lön regel- bundet består av en fast och en rörlig del och den rörliga löne- delen utgör en betydande del av den sammanlagda lönen, eller 2. om arbetstagarens sysselsätt- ningsgrad har varierat under intjänandeåret, eller 3. om arbetstagaren har ändrat sysselsättningsgrad mellan in- tjänandeåret och semestertillfället, eller 4. om arbetstagaren under in- tjänandeåret har varit från- varande av skäl som inte är se- mesterlönegrundande enligt 17 § om inte frånvaron pågått i samma omfattning under hela intjänandeåret samt fortfarande pågår i samma om- fattning vid semestertillfället. 17 § Frånvaro från arbetet är se- mesterlönegrundande, när fråga är om 1. ledighet på grund av sjukdom, i den mån frånvaron under in- tjänandeåret icke överstiger eller om frånvaron beror på arbetsskada, 2. ledighet enligt föräldra- ledighetslagen (1995:584) dels under tid för vilken havandeskaps- penning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän för- säkring, dels under tid för vilken föräldrapenning utges i anledning av barns födelse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma lag, i den mån frånvaron för varje barn eller vid flerbarnsbörd sam- manlagt inte överstiger eller för ensamstående förälder , dels under tid för vilken tillfällig föräldrapenning utges enligt 4 kap. 10, 10 a, 10 b i den mån frånvaron under in- tjänandeåret inte överstiger eller för ensamstående förälder , 11 och 11 a §§ samma lag, 3. ledighet på grund av risk för överförande av smitta, om arbets- tagaren är berättigad till ersättning enligt lagen (1989:225) om ersätt- ning till smittbärare, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger , 4.ledighet för utbildning, som inte ger rätt till semesterlön enligt någon annan lag, om arbetstagaren får ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) eller om utbild- ningen till väsentlig del avser fackliga eller med facklig verk- samhet sammanhängande frågor, i den mån frånvaron under in- tjänandeåret inte överstiger , 5.ledighet på grund av grund- utbildning om eller repetitionsutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, om frånvaron under intjänande- året inte överstiger , 6.ledighet enligt lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invand- rare, eller 7.ledighet enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, i den mån frånvaron under intjänande- året inte överstiger . Har arbetstagare av anledning som anges i första stycket 1 varit frånvarande från arbetet utan längre avbrott i frånvaron än i en följd under två hela intjänandeår, grundar där- efter infallande dag av frånvaro- perioden inte rätt till semesterlön. I frånvaroperiod som avses i första stycket inräknas även dagar enligt lagen (1989:225) om ersätt- ning till smittbärare, 5.ledighet för utbildning, som inte ger rätt till semesterlön enligt någon annan lag, om arbetstagaren får ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) eller om utbild- ningen till väsentlig del avser fackliga eller med facklig verk- samhet sammanhängande frågor, 6.ledighet enligt lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invand- rare, eller 7.ledighet enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. Frånvaro på grund av ledighet eller del av dagar enligt första stycket 27 är se- mesterlönegrundande i samman- lagt per in- tjänandeår. I frånvaroperiod in- räknas även dagar då arbetstaga- ren inte skulle ha utfört arbete. Om arbetstagaren har varit helt eller delvis frånvarande från arbetet utan längre avbrott i från- varon än i en följd under ett helt intjänandeår, är därefter infallande sådan från- varodag av frånvaroperioden inte semesterlönegrundande. Vid be- räkningen enligt detta stycke summeras frånvaro enligt första stycket 12 för sig och första stycket 37 för sig. icke skulle ha utfört arbete. semesterledighet Rätt att spara semester Arbetstagare, som under ett semesterår har rätt med lön, får av överskjutande sådana dagar spara en eller flera till ett senare semesterår. Sparad semesterdag skall läggas ut från utgången av ut från utgången av det semesterår då den sparades, det semesterår då den sparades, om ej annat följer av 20 § tredje om inte annat följer av 20 § tredje under semesterår då arbetstagaren under semesterår då arbetstagaren får ut semesterdag, som har sparats får ut semesterdag, som har sparats Underrättelse om sparande och uttag av sparade semesterdagar Vill arbetstagare spara se- Vill arbetstagare spara se- mesterdagar eller vill han taga i mesterdagar eller ta ut sparade anslutning till semesterledigheten i arbetsgivaren underrättas i sam- arbetsgivaren i samband med att band med att förläggningen av förläggningen av årets semester- behöver dock icke lämnas förrän arbetstagaren har fått veta, hur meddelat hur många semester- många semesterdagar med lön han dagar med lön arbetstagaren har har eller kan beräknas få rätt till. eller kan beräknas få rätt till. Arbetstagare, som vill taga i Arbetstagare som vill ta ut sparade utan sammanhang med semester- ledigheten i övrigt, skall meddela senast i förväg. månader i förväg. Första stycket gäller endast i den Vad i första stycket sägs gäller mån inte annat har avtalats. endast i den mån ej annat har av- Förläggning av sparade semester- Semesterlönen för sparad se- mesterdag beräknas enligt 16 16 b §§. Samtliga sparade se- mesterdagar som läggs ut ska betraktas som intjänade under det närmast föregående intjänande- året.Semesterlön för sparade semester- dagarÖnskar arbetstagare få ut minst fem sparade semester- dagar, ska dessa och hela se- mesterledigheten för semesteråret utgå i en följd, om inte annat har avtalats.Sparade semesterdagar ska för- läggas till det semesterår som arbetstagaren väljer. Detta gäller dock inte om annat har avtalats eller särskilda skäl föreligger mot att semesterdagarna förlägges till . Har arbetstagaren avsett att sparade semesterdagar ska förläggas till det femte året efter det semesterår då de sparades och skulle sådan förläggning medföra betydande olägenhet, får överens- kommelse träffas att semester- dagarna ska läggas ut under det sjätte året. 20 § Sparade semesterdagar skall förläggas till det semesterår som arbetstagaren väljer. Detta gäller dock ej om annat har avtalats eller särskilda skäl föreligger mot att semesterdagarna förlägges till . Har arbetstagaren avsett att sparade semesterdagar skall för- läggas till det femte året efter det semesterår då de sparades och skulle sådan förläggning medföra betydande olägenhet, får överens- kommelse träffas att semester- dagarna skall läggas ut under det sjätte året. 21 § Önskar arbetstagare få ut minst fem sparade semester- dagar, skall dessa och hela se- mesterledigheten för semesteråret utgå i en följd, om ej annat har avtalats. Semesterlönen för varje sparad semesterdag utgör, om ej annat följer av 23 §, av summan av 1.den lön i anställningen som har förfallit under intjänandeåret närmast före det semesterår, då de sparade semesterdagarna uttages, dock frånsett lön för tid då arbetstagaren har varit helt eller delvis frånvarande från arbetet, samt 2.ett beräknat inkomstbelopp för de dagar under samma in- tjänandeår då arbetstagaren har varit helt eller delvis frånvarande från arbetet av annan anledning än semester, som utgått under intjänandeåret och som ej sparats , eller permittering vid driftsuppehåll för samtidig av underlag för se- mesterlön som avses i första stycket 2 sker enligt grunderna för 16 § andra stycket tredje och Semesterlön enligt 22 § skall be- varit anställd med samma andel av full arbetstid som under det eller de intjänandeår, då rätt till se- mesterlön för de sparade se- mesterdagarna förvärvades. Särskilda bestämmelser om semesterlön 24 § Vid beräkning av semesterlön skall hänsyn icke tagas till förmån av fri bostad eller till löneförmån, som är avsedd att utgöra ersättning för särskilda kostnader. 25 § Arbetstagare, som får fri kost i arbetsgivarens hushåll, har rätt till skälig kostersättning för de dagar under semesterledigheten då för- månen ej har utnyttjats till någon del. 26 § Arbetsgivaren skall betala ut semesterlönen till arbetstagaren i samband med semesterledigheten. I fråga om arbetstagare med tid- lön, beräknad för vecka eller längre tidsenhet, får arbetsgivaren i samband med semesterledigheten utge den på den betalda semester- tiden belöpande tidlönen samt senast vid semesterårets utgång utge den semesterlön som kan återstå. Semesterlön för semester som inte har kunnat läggas ut Betalda semesterdagar som inte har sparats enligt 18 § och som inte har kunnat läggas ut under semesteråret ersätts med semes- terlön. Sådan semesterlön ska utbetalas senast efter semesterårets utgång. Semesterlön utges dock endast för de dagar som tillsammans som intjänats under intjänande- året överstiger tjugofem. Arbetstagare, som utför arbetet i sitt hem eller annars under sådana förhållanden att det icke kan anses tillkomma arbetsgivaren att vaka över arbetets anordnande, är berättigad till särskild semesterlön av arbetstaga- rens under intjänandeåret för- fallna lön i anställningen. Beräkning av lönen under in- tjänandeåret skall ske med mot- svarande tillämpning av 16 § andra stycket. Vad där föreskrives angående semesterlönegrundande frånvaro skall dock tillämpas med avseende på kalendervecka, om ej annan tidsperiod överenskommes. Även 24 och 25 §§ samt, om anställningen har avsetts skola pågå högst och om- fatta högst , 5 § tredje stycket äger motsvarande tillämp- ning. Särskild semesterlön skall be- talas ut näst efter intjänandeårets utgång eller, om intjänandeåret löper ut efter , senast efter dess utgång. Lag (1992:1329). Om anställningen upphör innan arbetstagaren har fått den se- han har erhållit den semesterlön mesterlön som tjänats in, ska som han har tjänat in, skall arbetstagaren i stället erhålla se- arbetstagaren i stället erhålla se- mesterersättning, i den mån ej om annat följer av 30 b eller 31 §. annat följer av 31 §. ändras så att semesterledighet med ändras så att semesterledighet med semesterlön ska utgå redan under semesterlön skall utgå redan under I sådant fall ska I sådant fall skall sättning tillämpas som om anställ- tidpunkt från vilken de nya från vilken de nya anställnings- anställningsvillkoren ska gälla. villkoren skall gälla. För arbetstagare som anställs för arbete som avses pågå i högst annat fall föreskrives i 5 § i 5 § andra stycket. enligt grunderna för beräkning av enligt grunderna för beräkning av som har rätt till fri kost i arbets- givarens hushåll, skall kostersätt- ning dock utgå endast för det antal dagar för vilka semesterersättning skall beräknas. För sparade semesterdagar skall semesterersättning beräknas som om de tagits ut under det semesterår då anställningen upphörde. Har arbetstagare mottagit se- mesterlön i förskott, minskas se- mesterersättningen med sådan semesterlön. Detta gäller dock ej, om den förskottsvis erhållna se- mesterlönen har utgått före anställningens upphörande eller om anställningen har upp- hört på grund av 2.förhållande som avses i 4 § tredje stycket första meningen lagen (1982:80) om anställnings- Semesterersättning skall betalas ut till arbetstagaren utan oskäligt dröjsmål och senast efter anställningens upphörande.Möter hinder mot att beräkna semesterersättningen inom efter anställningens upp- hörande, ska den betalas ut inom efter det hindret upp- hörde. 3. uppsägning från arbets- givarens sida, som beror på för- hållande som ej hänför sig till arbetstagaren personligen, utom när uppsägning sker i samband med en konkurs. Lag (1994:637). Har arbetstagare mottagit semesterlön i förskott, minskas semesterersättningen med sådan semesterlön. Detta gäller dock inte, om den semesterlön som mottogs i förskott utgick före anställningens upp- hörande eller om anställningen har upphört på grund av 1. arbetstagarens sjukdom, 2. förhållande som avses i 4 § tredje stycket första meningen lagen (1982:80) om anställnings- skydd eller 3. uppsägning från arbets- givarens sida, som beror på för- hållande som inte hänför sig till arbetstagaren personligen, utom när uppsägning sker i samband med en konkurs. 30 § Semesterersättning skall betalas ut till arbetstagaren utan oskäligt dröjsmål och senast efter anställningens upphörande. Möter hinder mot att beräkna semesterersättningen inom efter anställningens upp- hörande, skall den betalas ut inom efter det hindret upp- hörde. Övriga bestämmelser Okontrollerade arbetstagare För arbetstagare som utför arbete under sådana förhållanden att det inte kan anses vara arbets- givarens uppgift vaka över hur arbetet är ordnat får avtalas om avvikelse från lagens bestämmel- ser om förläggning av semester- ledighet i 915 §§. Sådan av- vikelse får göras endast under förutsättning att arbetstagarna bereds möjlighet att ta ut varje semesterår, med de inskränkningar som följer av 5 §. Nytt anställningsavtal i anslutning till det gamla upphör står klart att ett nytt samma parter kommer att på- börjas i nära anslutning till det ska dessa anställningar i se- En tillämpning av första stycket förutsätter att den intjänade se- mestern inte redan har lagts ut, att semesterersättning inte redan har förklarar att intjänade semester- förmåner ska överföras till den Övergång till ny arbetsgivare Arbetstagares rätt enligt denna lag påverkas inte av att ett företag, en verksamhet eller en del av en verksamhet, övergår till en ny arbetsgivare genom en sådan övergång som omfattas av 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Arbetstagarens rätt påverkas inte heller av att ett företag eller en del av ett företag övergår till ny arbetsgivare i samband Prop. arbetsgivare inom samma koncern, arbetsgivare inom samma koncern, skall han i semesterhänseende äga ska arbetstagaren i semester- samma rätt i den nya anställningen hänseende äga samma rätt i den som han skulle ha haft i den tidi- nya anställningen som i den tidi- Härför förutsättes dock, att Härför förutsättes dock, att arbetstagaren ej uppbär semester- arbetstagaren inte uppbär semes- ersättning av den tidigare arbets- givaren och att han senast en arbetsgivaren och att arbets- månad efter anställningens upp- hörande avger förklaring till såväl den tidigare som den nye arbets- förklaring till såväl den tidigare givaren, att han önskar överföra som den nye arbetsgivaren, att den nya anställningen. I fall som avses i andra stycket är den nye arbetsgivaren berättigad I fall som avses i andra stycket att av den tidigare arbetsgivaren få är den nye arbetsgivaren berättigad ut ett belopp svarande mot den att av den tidigare arbetsgivaren få ut ett belopp svarande mot den eljest haft att utge till arbetstaga- Lag (1994:1688). annars skulle ha utgett till arbets- Lag (1994:1688). Arbetsgivare som bryter mot denna lag skall till arbetstagaren utge, förutom den semesterlön eller semesterersättning vartill arbetstagaren kan vara berättigad, ersättning för uppkommen skada. Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått skall hänsyn tagas även till arbetstagarens intresse av att erhålla semesterledighet och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Om det med hänsyn till skadans storlek eller andra omständigheter är skäligt, kan skadeståndet nedsättas eller helt bortfalla. eller skadestånd enligt denna lag eller skadestånd enligt denna lag skall väcka talan därom inom två ska väcka talan därom år från utgången av det semesterår från utgången av det semesterår då skulle ha erhållit den förmån till vilken anspråket hänför sig. För- summar han det, är rätten till talan förlorad. anspråket hänför sig. arbetstagaren det, är rätten till Mål om tillämpning av denna lag handlägges enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. 1.Denna lag träder ikraft . 2.För frånvaroperioder som beror på sjukdom eller arbetsskada och som påbörjats före lagens ikraftträdande gäller äldre bestämmelser för beräkning av semesterlönegrundande frånvaro. Arbetstagare har rätt till tjugo- varje semes- terår utom i fall som avses i 5 §. lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) Härigenom föreskrivs punkten 4 den till 5 § fogade förteckningen (bilagan) ska ha följande lydelse Semesterlagen (1977:480) I fråga om semesterlagen I fråga om semesterlagen (1977:480) skall 4, 11 och 12 §§ (1977:480) skall 4, 11 a och 12 §§ ha följande lydelse. ha följande lydelse. Arbetstagare har rätt till tjugo- varje semes- terår utom i fall som avses i 5 och 27 §§. Om det behövs för att tillgodose totalförsvarets behov av arbetskraft, får arbetsgivaren besluta att arbetstagaren skall få ut semesterledighet till ett mindre antal dagar, lägst tio. Den rätt till semester som därigenom inte kan utnyttjas skall anses sparad till dess förhållandena medger att ledigheten utnyttjas.