prop · GX0344 · 2009-10-21 00:00:00 — Staten bör inte ge någon individuell rådgivning. Det är däremot viktigt att det finns bra statliga alternativ för de som inte vill sätta ihop en lämplig premiepensions- portfölj. Detta behov ändras inte av att det har vuxit fram Prop. 2009/10:44 en marknad för rådgivnings- och förvaltningstjänster som innebär att pensionsspararen mot en avgift kan få hjälp med placeringen av sitt premiepensionssparande på fondtorget. På fondtorget ska det råda konkurrensneutralitet mellan placeringsalternativen. Skillnaden mellan fondtorget och de tjänster som finns förknippade till detta å ena sidan och den statliga delen av systemet å den andra bör vara tydlig för pensions- spararna så att de kan göra medvetna val mellan privat och statligt. Som lyfts fram i ett särskilt yttrande i betänkande skulle ett alternativt system med möjlighet att välja mellan endast ett fåtal färdiga portföljer kunna medföra betydligt lägre förvaltningskostnader och minskad risk för systematiskt dåliga utfall, men också mycket mindre valmöjligheter. Ett stort utbud kan för många göra det svårt att välja. finns det pensionssparare som uppskattar det stora utbudet på fondtorget. Det stora utbudet ger dem möjlighet att sätta ihop vad de bedömer för dem vara en egen optimal portfölj. Mot denna bakgrund och då utgångspunkten är att det finns ett värde i långsiktighet, bör inte systemet göras om från grunden. 5Premiepensionen en del i det reformerade ålderspensionssystemet 5.1Det reformerade allmänna ålderspensionssystemet fattade beslut om att reformera ålders- pensionssystemet, vilket innebar genomgripande förändringar av det allmänna ålderspensionssystemet. Det äldre pensionssystemet, med ATP och folkpension, var förmånsbestämt. Förmånsnivåerna fastställdes i förväg och avgiftssatsen anpassades till förmånsnivån, så att avgifterna täckte utgifterna. Det äldre systemet fasas successivt ut , vilket innebär att ålderspensionssystemet innefattar pensions- utbetalningar enligt både gamla och nya regler. Individer födda tidigare än 1938 omfattas fullt ut av de äldre reglerna, medan individer födda får hela sin pension beräknad efter de nya reglerna. benämns den pension som tjänats in enligt gamla regler tilläggspension (utbetalningar av tilläggspension väntas fortgå in ). Det reformerade ålderspensionssystemet bygger på livsinkomst- principen. Det innebär att ålderspensionerna i större utsträckning än i det äldre systemet är direkt relaterade till individernas inkomster under livet. Eftersom det reformerade pensionssystemet är avgiftsbestämt, innebär livsinkomstprincipen att varje avgiftsinbetalning till det inkomst- relaterade ålderspensionssystemet påverkar den slutliga pensionens storlek. Det reformerade systemet är därför relativt sett förmånligare ju längre den förvärvsverksamma tiden är. Detta är en konsekvens av att sambandet mellan avgifter och förmåner stärkts i pensionssystemet. Det reformerade systemet är indelat i två huvuddelar: dels en inkomst- grundad ålderspension, dels ett grundskydd i form av garantipension som inte är inkomstgrundat (prop. 1997/98:151 och 152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14 samt rskr. 1997/98:315 och 320.) Den inkomstgrundade ålderspensionen består i sin tur av dels inkomstpension från ett fördel- ningssystem, dels premiepension från ett fonderat system. Den inkomst- grundade ålderspensionen är ett system avskilt från andra socialförsäk- ringsgrenar och den finansieras med särskilda avgifter. Garantipensionen finansieras däremot med medel från statsbudgeten. Pensionsrätt fastställs på grundval av pensionsunderlaget, dvs. summan av den fastställda pensionsgrundande inkomsten och de fast- ställda pensionsgrundande beloppen. Pensionsavgiften ger rätt till allmän pension på inkomster upp till 7,5 inkomstbasbelopp. mot- svarade det . Pensionsrätten motsvarar av pensionsunderlaget. Av den fastställda pensionsrätten ska utgöra pensionsrätt för inkomstpension (dvs. tillgodo- räknas inom fördelningssystemet och slussas direkt vidare som pensioner till de existerande pensionärerna) och pensionsrätt för premiepension (dvs. tillgodoräknas inom premiereservsystemet). Figur 5.1 ger en översiktlig bild av det reformerade pensionssystemet. Figur 5.1 Det reformerade ålderspensionssystemet. De avgifter som de försäkrade, deras arbetsgivare och i vissa fall staten betalar in som pensionsavgifter bokförs på de försäkrades individuella konton för inkomst- respektive premiepension. I ett årligt värdebesked, det s.k. kuvertet, kan den försäkrade följa hur det egna kontot för inkomst- respektive premiepension utvecklas år . Inkomstpensionen är ett fördelningssystem. Inkomstpensionens storlek bestäms bl.a. av de intjänande pensionsrätterna för inkomstpension. räknas dessa pensionsrätter om med hänsyn till inkomstindexets utveckling, arvsvinster, kostnader och av delningstalet som återspeglar återstående livslängd samt en viss tillgodoräknad framtida inkomst- tillväxt. Inkomstpensionen storlek är alltså beroende av den genom- snittliga löneutvecklingen, de demografiska förhållandena och den Prop. 2009/10:44 ekonomiska tillväxten i . Premiepensionssystemet innebär att medel som motsvarar fastställd pensionsrätt för premiepension fonderas och att de enskilda pensions- spararna har möjlighet att själva bestämma över förvaltningen av de medel som fonderas för deras räkning. För de som inte gör ett aktivt val förvaltas medlen av Sjunde AP-fonden. När premiepensionsspararen går i pension kan denne välja mellan att ha kvar sina pensionsmedel i fondförsäkringen eller placera medlen i (PPM:s) traditionella livförsäkring. För de som har kvar medlen i fonder beräknas premiepensionens storlek med utgångspunkt från tillgodo- havandet på pensionsspararens premiepensionskonto, som beror på den historiska avkastningen på fondandelarna och i likhet med inkomst- pensionen på arvsvinster och förvaltningskostnader. Storleken på premiepensionen är således beroende av bl.a. värdeutvecklingen av de fonderade medlen. Inkomst- och premiepension får tas ut fr.o.m. den månad då pensions- spararen fyller (PPM har bemyndigats meddela verkställighets- föreskrifter om uttag av premiepension, RFFS 2000:24). Den behöver emellertid inte tas ut med inkomstpensionen och någon tidpunkt när pensionen senast måste tas ut finns inte. Både inkomst- och premiepensionen är livsvarig och beräknas lika för kvinnor och män. Premiepensionen betalas ut månatligen tillsammans med de övriga pensionsbeloppen. Pensionsuttaget får begränsas till att avse tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av pensionen. Pensionen beräknas med utgångspunkt i tillgodohavandet på premiepensionskontot. Premiepensionssystemet omfattar omkring 6 miljoner pensionssparare. Helt genomfört kommer ca 7 miljoner sparare att omfattas av systemet. beräknas omkring 150 000 sparare till- komma. Nya premiepensionsrätter fastställs . genomfördes de första placeringarna av premie- pensionsmedel i fonder. Då placerades , mot- svarande de pensionsrätter som fastställts för åren 19951998, se tabell 5.1. Därefter har ytterligare placerats . Årsbeloppen beräknas ligga på denna nivå , för att därefter gradvis växa. Marknadsvärdet på de medel som placerats i fonderna inom premiepensionssystemet uppgick vid utgången av 2008 till . och pensionsrätter i premiepensionssystemet Prop. Källa: PPM. De grundläggande bestämmelserna för premiepensionssystemet finns i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). () bildades . Närmare regler för PPM:s verksamhet finns i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om . Dessa lagar och övriga bestämmelser för det reformerade pensionssystemet trädde i kraft . Vidare regleras PPM:s verksamhet i förordningen (2007:843) med instruktion för . Utöver vissa bestämmelser om myndighetens verksamhet finns där bestämmelser som innebär att PPM får meddela närmare verkställighets- föreskrifter. PPM administrerar premiepensionssystemet. Myndighetens verksam- het fungerar väsentligen som ett fondförsäkringsbolag och ska bedrivas enligt försäkringsmässiga principer. Det innebär att sådana frågor som är av försäkringsteknisk eller liknande karaktär och som inte har reglerats särskilt ska lösas i enlighet med principer som är allmänt vedertagna inom försäkringsväsendet. För varje pensionssparare ska PPM föra ett premiepensionskonto som visar utvecklingen av pensionsspararnas tillgodohavande i systemet. På kontot registreras alla händelser som påverkar tillgodohavandets storlek. Dit hör fastställande av pensionsrätt för premiepension och ändringar i sådan rätt, avkastningen från förvaltningen och värdeförändringar på fondandelar som har förvärvats för pensionsspararens räkning samt pensionsutbetalningar som görs. Även händelser i den försäkrings- mässiga hanteringen som påverkar tillgodohavandets storlek antecknas, t.ex. fördelning av arvsvinster och återbäring samt uttag för att täcka PPM:s kostnader. Premiepensionssystemet finansieras genom avgifter från pensions- spararna (inklusive pensionärerna). Kostnaderna för systemet består i huvudsak av två delar, dels fondbolagens och Sjunde AP-fondens för- valtningskostnader, dels PPM:s administrativa kostnader. I stort sett samtliga fondbolag tar ut en förvaltningsavgift av pensions- spararna för att täcka kostnaderna för förvaltningen av spararens fond- andelar i bolaget. Vanligen får pensionsspararen tillbaka en rabatt på Prop. 2009/10:44 denna avgift via PPM enligt PPM:s prisreduktionsmodell. De administrativa kostnaderna för premiepensionssystemet täcks av avgifter som tas ut av pensionsspararna och fondbolagen. Pensionsspar- arna betalar en avgift till PPM. Beroende på kontostorlek tas avgiften antingen ut i procent av tillgodohavandet på premiepensions- kontot eller i form av kronbelopp. Enligt PPM:s instruktion får avgiften för myndighetens administration högst uppgå till av det sammanlagda tillgodohavandet på respektive premiepensionskonto. var avgiften till PPM , med ett tak på . Drygt 2,4 miljoner pensions- sparare, eller av spararna, betalade den maximala avgiften. Det genomsnittliga avgiftsuttaget var och det totala beloppet uppgick till . Pensionsspararna betalade i avgift, efter återförda rabattmedel, till fondförvaltarna . De återförda rabattmedlen uppgick till ca . Avgifterna, efter rabatt, var igenomsnitt (exklusive Premiesparfonden vars avgift var ). Bruttoavgiften var däremot igenomsnitt . PPM:s prisreduktionsmodell innebär, enligt PPM:s beräkningar, att premiepensionen bli högre i jämfört med om prisreduktionen inte hade funnits. Därutöver får PPM med stöd av 11 kap. 2 § lagen om inkomst- grundande ålderspension ta ut avgifter för följande tjänster, återkallelse av uttag av premiepension, nytt uttag av pension efter återkallelse samt ändring av den andel av pensionen som tas ut. Det är tjänster som PPM utför på begäran av pensionsspararen. Avgiften dras även i dessa fall från pensionsspararens konto. PPM tar också ut avgifter från fondförvaltare för att täcka premiepensionssystemets kostnader för information om fonder. Premiepensionssystemet är utformat som ett fondförsäkringssystem, där kapitalförvaltningen sker i fonder som sköts av från PPM fristående fondförvaltare. Fondförsäkringsmodellen innebär att PPM är andelsägare i de värdepappersfonder där medlen placeras. Det är emellertid den enskilde pensionsspararen som ska bestämma hos vilka förvaltare medlen ska placeras och som ska bära den finansiella risken för placeringen. Första gången som pensionsrätt för premiepension fastställs för en pensionssparare, informeras spararen om rätten att välja placering för sina medel. Om pensionsspararen inte anmäler något val av fond, placeras medlen i Premiesparfonden hos Sjunde AP-fonden. Efter- följande år ska PPM, utan att först kontakta spararen om hans önskemål för placeringen, föra över nya pensionsmedel till den eller de fonder och med den spridning mellan fonderna som spararen senast angett för sitt sparande. För den som inte bestämt någon sådan placering i fond, placeras de nya medlen i Premiesparfonden. En sparare har rätt att när som helst begära att PPM ska flytta hela eller Prop. 2009/10:44 delar av spararens innehav till en eller flera andra fonder. inte förenade med några särskilda avgifter eller skatte- konsekvenser för pensionsspararen (RFFS 2000:5). Den som en gång valt fonder kan inte därefter aktivt välja Premiesparfonden. Att Premie- sparfonden inte är valbar följer av ett uttalande av (bet. 1999/2000:SfU6 s. 8). De pensionssparare som själva vill sätta samman en portfölj av fonder kan göra det genom att välja fonder på . utgörs av alla de fonder som anslutits till premiepensionssystemet. Pensionsspararen får då själv välja fördelning mellan olika förvaltare och fonder. Pensionsspararen kan välja att placera sina medel i upp till fem olika fonder. fick varje pensionssparare inför sitt första fondval dels allmän information och instruktion om hur valet går till, dels en katalog över de aktuella fonderna i premiepensionssystemet. Fond- katalogen innehåller grundläggande uppgifter om varje fond, bl.a. historisk utveckling, riskmått (volatilitet) och fondavgift. I katalogen delas fonderna in i olika kategorier beroende på placeringsinriktning. har PPM ändrat kommunikationsstrategi gentemot förstagångsväljarna. Det beror på att aktiva val av fonder bland dessa väljare har varit lågt i förhållande till informationsinsatsen och kostnaderna för denna. PPM har i stället beslutat att rikta information till de pensionssparare som varit med i systemet och som har mer pensionsmedel att placera. Bedömningen är att spararna då är mer mot- tagliga för information. Syftet är dock inte att få fler sparare att vara aktiva på fondtorget utan målet är att öka kunskapsnivån samt väcka in- tresset för pensionssparandet. Den nya kommunikationsstrategin innebär att förstagångsväljarna får information i samband med det kuvertet där de upplyses om att de kan beställa valblankett och fondkatalog från PPM via kundservice eller på PPM:s hemsida. För de pensionssparare som önskar ytterligare information om en viss fond finns särskilda fondfaktablad. Dessa inne- håller utförligare information om fonden än vad som ryms i fondkata- logen. Fondfaktabladen och övrig fondinformation finns att hämta på PPM:s webbplats. Det är också möjligt att beställa fondfaktablad genom tonvalstelefoni. Upplysningar lämnas även av PPM:s personliga kund- service. PPM ska på begäran av pensionssparare föra över medel som motsvarar pensionsrätten till förvaltning i sådana fonder som har anmälts för regi- strering hos PPM. De grundläggande kraven för registrering innebär bl.a. att fondförvaltaren måste ha tillstånd att utöva fondverksamhet enligt lagen (2004:46) om investeringsfonder och följaktligen stå under tillsyn av eller motsvarande utländsk behörig myndighet. Det krävs vidare att fondförvaltaren ingår samarbetsavtal med PPM. Fondförvaltarens åtaganden är i huvudsak följande: att på PPM:s uppdrag och i enlighet med bestämmelserna i de all- Prop. 2009/10:44 männa villkoren försälja eller lösa in andelar i de fonder som för fondförvaltarens räkning är registrerade hos PPM, att till PPM rapportera kostnader som tagits ur en fond på det sätt som PPM vid var tid anvisar, att lämna en rabatt (prisreduktion) till PPM på de förvaltnings- avgifter som tas ut ur fonderna, att gentemot PPM inte tillämpa några insättnings- eller uttagsavgifter eller uppställa några krav på minsta belopp för handel i en fond, och att löpande hålla PPM informerad om omständigheter som kan ha betydelse för samarbetet mellan parterna, såsom ändrade administra- tiva rutiner, bryttider för handel, planerade fusioner m.m. I samarbetsavtalet med tillämpas samma avtalsvillkor i förhållande till samtliga fondförvaltare. har alltså formen av ett standardavtal, vilket motiveras av administrativa skäl och intresset av att behandla alla fondförvaltare lika. De formella kraven för att en fond ska registreras för deltagande i premiepensionssystemet är följande: en fond som hör hemma inom EES ska uppfylla kraven i EG:s s.k. UCITS-direktiv (UCITS står för Undertakings for Collective Invest- ment in ), att fonden är godkänd av eller anmäld till enligt lagen om investeringsfonder, och att fonden uppfyller samtliga krav som stadgas i de allmänna villkoren i samarbetsavtalet. För en närmare genomgång av de krav som UCITS-direktivet ställer upp, se prop. 2002/03:150 och prop. 2007/08:57. En fond som inte hör hemma inom EES kan, efter yttrande från Finans- inspektionen, bli aktuell för registrering om fonden uppfyller krav motsvarande de som ställs i UCITS-direktivet. Andra fonder, t. ex. svenska s.k. specialfonder (tidigare benämnda nationella fonder) är emellertid inte tillåtna i premiepensionssystemet. UCITS-fonder är värdepappersfonder enligt lagen om investerings- fonder och är den helt dominerande fondkategorin på den svenska mark- Alla större kända fonder där merparten av allmänhetens fondspar- ande ligger är UCITS-fonder. UCITS-direktivets regler syftar till att tillhandahålla ett grundläggande konsumentskydd för spararnas fondandelar. regler om bl.a. auktorisation av fondförvaltaren och dess organisation, information till andelsägarna samt tillåtna placeringar. avseendet ska fondförvaltaren tillämpa principen om riskspridning samt ge spararna möjlighet att få sina andelar återköpta eller inlösta av fonden. Ett nytt UCITS-direktiv är under förhandling och det kommer eventuellt Medel som ingår i en UCITS-fond får enligt direktivet och lagen om investeringsfonder placeras i aktier och andra värdepapper. får som huvudregel inte placeras till av fondvärdet i en enskild tillgång. Fonden får dock ha upp till fyra innehav där exponeringen i varje innehav uppgår till av de samlade till- gångarna. Detta innebär att en UCITS-fond som ligger precis på dessa gränser måste ha minst 16 olika innehav. En fond som ingår i premiepensionssystemet måste fortlöpande upp- fylla kraven för registrering. Om en fond inte längre uppfyller kraven för registrering kommer fonden att avregistreras hos PPM. En konsekvens av att systemet är öppet, är att PPM vid en eventuell registrering inte ska göra någon bedömning av om fonden i övrigt är lämplig att ingå i systemet. PPM ska t.ex. inte göra någon kommersiell bedömning av fonden. PPM kan inte heller avvisa en fond på den grunden att motsvarande fonder redan tillhandahålls i systemet av andra fondförvaltare och därför inte behöver finnas med i sortimentet. Det finns dock undantag från denna princip om att systemet ska vara öppet. Premiepensionsmedel får inte placeras i en fond som kan dela ut medel till andra än andelsägare i fonden. Regeln träffar i första hand s.k. ideella fonder, som delar ut medel till olika ideella ändamål. Sådana fonder kan således inte registreras hos PPM. Avgifter för köp eller inlösen som tillfaller fondförvaltaren eller annan får inte tillämpas mot PPM. Premiepensionssystemet har attraherat ett stort antal fondförvaltare och fonder. Antalet fonder uppgick vid utgången av 2008 till 773 och dessa fonder förvaltades av 83 fondbolag. PPM har sedan starten av sin verk- samhet haft begränsningar av det antal fonder en fondförvaltare får ha registrerade i premiepensionssystemet. En fondförvaltare får ha högst 25 fonder registrerade i systemet. Denna begränsning av antal fonder gäller även när flera fondförvaltare ingår i samma förvaltargrupp. Generationsfonder räknas som en fond medan delfonder (s.k. subfunds) räknas var för sig. var begränsningen utformad så att en fondför- valtare fick ha högst 25 fonder men när förvaltaren ingick i en förvaltar- grupp fick förvaltaren ha högst 50 fonder registrerade. Pågående utvecklingsarbete på PPM Det stora utbudet av fonder i premiepensionssystemet har skapat en marknad för aktörer som erbjuder premiepensionsspararna olika typer av tjänster med anknytning till premiepensionssystemet. PPM arbetar med att etablera en reglerad samverkan med de kommersiella aktörerna på pensionsmarknaden. PPM utvecklar nödvändig teknisk funktionalitet och villkor för denna samverkan. De tjänster som berörs är förvaltningstjänster, informationstjänster och rådgivningstjänster. Sam- tidigt arbetar myndigheten med kapacitets-, säkerhets- och kontroll- mässiga förändringar i PPM:s system. Syftet är att möta den växande marknaden för de olika typerna av tjänster. Avsikten är att möjliggöra för pensionsspararna att bl.a. kunna få information om sin premiepension via de privata aktörernas hemsidor genom spegling av PPM:s hemsida, och inte bara genom att direkt gå in på PPM:s hemsida, samt genomföra fondbyten genom sömlös inloggning till PPM:s hem- sida. Det kommer att säkerställa en säkrare och mer effektiv överföring av fondbyten mellan PPM och de externa aktörerna. Förvaltningstjänster innebär att en aktör på uppdrag av sina kunder . 2009/10:44 diskretionärt förvaltar deras premiepensionskonton och utför fondbyten för kundernas räkning. var det uppskattningsvis 300 000 sparare som bytte fonder med hjälp av denna tjänst. Motsvarande uppgift var 200 000 sparare. Informationstjänster innebär bl.a. att kunder genom en aktörs webb- plats får tillgång till den information om innehav, värdeförändring och transaktioner som finns på deras premiepensionskonton (spegling) samt kan utföra fondbyten på sina premiepensionskonton (individuella fond- byten). En aktör kan också tillhandahålla allmän information om premie- pensionssystemet på webbplatsen. Rådgivningstjänster innebär att kunder får råd som är av en individuell karaktär. Tjänsterna syftar till att lämna rekommendationer och placeringsalternativ som är utformade efter kundens behov och förutsätt- ningar. För mer information se lagen (2003:862) om finansiell råd- givning till konsumenter samt prop. 2002/03:133. Ett rådgivningsföretag kan utöver rådgivningstjänster även erbjuda förvaltnings- och inform- ationstjänster. Sjunde AP-fonden förvaltar icke-väljarnas premiepensionsmedel i Premiesparfonden. Vid sidan av Premiesparfonden tillhandahåller Sjunde AP-fonden också Premievalsfonden i full konkurrens med de övriga fondleverantörernas fonder på . Såväl Premiesparfonden som Premievalsfonden kategoriseras som globala aktiefonder i premie- pensionssystemet. Sjunde AP-fonden lyder under samma övergripande regelverk som gäller för FörstaFjärde AP-fonderna, dvs. lagen om AP-fonder, utom så vitt avser placeringsreglerna. Sjunde AP-fonden lyder dessutom under tillämpliga delar av lagen (2004:46) om investeringsfonder. Utöver den senare lagens bestämmelser om placeringsinriktning är Sjunde AP- fonden förhindrad att förvärva av röstetalet i ett svenskt eller utländskt aktiebolag och är i normalfallet förhindrad att utöva rösträtt i ett svenskt aktiebolag. Sjunde AP-fondens fondbestämmelser styrs av riktlinjer för kapital- förvaltningen, vilka anges i lagen (2000:192) om allmänna pensions- fonder (AP-fonder). En ny myndighet, , kommer att inrättas (se prop. 2008/09:202). kommer att administrera hela det allmänna ålderspensionssystemet. Det innebär bl.a. att myndigheten övertar PPM:s uppgifter och verksanhet. Sjunde AP- fondens verksamhet berörs dock inte av denna förändring. Andelen sparare i Premiesparfonden Tabell 5.2 visar att andelen förstagångsväljare vars pensionsmedel placeras i Premiesparfonden har ökat och uppgår den årliga andelen till . Denna utveckling har medfört att andelen sparare som har sina medel i Premiesparfonden har ökat från mellan 2000 och 2008.1 Tabell 5.2 Andelen förstagångsväljare vars pensionsmedel placeras i Premiesparfonden, procent. Källa: PPM. Premiesparfondens andel av det totala kapitalet har emellertid inte vuxit i samma takt som andelen pensionssparare. upp- gick Premiesparfondens förvaltade medel till av de totala medlen i premiepensionssystemet. Vid starten var motsvarande andel .