prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — Regeringen har för avsikt att fortsätta insatserna för att förebygga nyrekrytering bland barn och unga och stödja dem som vill sluta använda tobak genom att stödja det lokala arbetet, bl.a. i skolan, stimulera användandet av rökavvänjningsmetoder samt förstärka det nationella tillsynsarbetet. Regeringens stöd till frivilligorganisationer som arbetar med tobaksprevention fortsätter också, liksom stödet till telefonrådgivningsverksamhet för den som vill sluta röka. överlämnade Utredningen om tobaksförsäljning till unga betänkandet Olovlig tobaksförsäljning (SOU 2009:23). Ut- redningens förslag bereds i . för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) avsätter i enlighet med propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) utöver de ordinarie utlysningarna 20092012 ytterligare av myndighetens forskningsanslag för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksforskning (ANDT-forskning). Avgörande för utvecklingen av en kunskapsbaserad verksamhet inom området är fortsatt stöd till socialvetenskaplig och medicinsk ANDT-forskning. Pågående forskning är internationellt framgångsrik och bör vidmakthållas. Det är därför angeläget att FAS främjar en långsiktig uppbyggnad av en kraftfull och bred forskning inom området. har det byggts upp en rikstäckande och långsiktigt hållbar struktur för det förebyggande arbetet med alkohol, narkotika, dopning och tobak i . Ett flertal studier både nationellt och internationellt har visat att detta är en förutsättning för ett effektivt och kunskapsbaserat drog- och brottsförebyggande arbete. Skolan är en viktig arena för att nå den viktiga målgruppen unga och primärvården är en viktig arena för att nå personer med riskbruk. Men även ett fortsatt arbete för generell tillgångs- och efterfrågebegränsning är viktigt för att minska alkoholskadorna och samhällets kostnader. Därutöver krävs samordnande arbete på nationell nivå för att möjliggöra en effektivare resursanvändning genom att kommuner, landsting, berörda myndigheter och frivilligsektor samverkar. Regeringen prioriterar vidare fortsatta insatser för stöd till barn och unga i utsatta miljöer. Att ge utsatta barn det stöd som behövs för att undvika att de hamnar i ett socialt utanförskap och motverka fysisk och psykisk ohälsa är kanske den viktigaste uppgiften inom folkhälsopolitiken . De nuvarande nationella alkohol- och narkotikahandlingsplanerna gäller . Med utgångspunkt i gjorda erfarenheter och i den utvärdering av handlingsplansarbetet som FHI kommer att presentera kommer arbetet med alkohol-, narkotika-, dop- nings-, och tobaksprevention att fortsätta. Det årliga nationella åtgärdsprogrammet där regeringen redogör för prioriterade åtgärder nästkommande år är ett viktigt dokument i sammanhanget. Regeringen kommer att återkomma angående det fortsatta utvecklingsarbetet. Insatserna mot spelberoende har dominerats av grundläggande åtgärder, såsom kunskapsinhämtande, stöd till de mest drabbade och informationsspridning till nyckelgrupper. Målsättningen med arbetet mot spelberoende bör vara att integrera det i det allmänna folkhälsoarbetet, och hälsovårdens insatser. överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2008:124) , i vilket utredaren föreslår en framtida spelreglering. Betänkandet bereds i . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Hotet från smittsamma sjukdomar är globalt och för att upprätthålla ett gott smittskydd är världens länder ömsesidigt beroende av varandra. Omvärldsförändringar som ökat resande, ändrade levnadsförhållanden, ökat handelsutbyte samt klimatförändringar innebär ständigt nya utmaningar för smittskyddet. Detta innebär att det ställs ökade krav på samarbete inom EU och internationellt. För att även fortsättningsvis kunna säkerställa ett gott smittskydd i är det angeläget att bibehålla och utveckla anpassningsförmågan till vad som sker i omvärlden, med ett föränderligt internationellt sjukdomspanorama. Influensa A (H1N1) Regeringen tar spridningen av den nya influensan, influensa A (H1N1) på stort allvar. Det arbete inom och berörda myndigheter som redan pågått för att stärka beredskapen inför en pandemi har därför intensifierats. Insatserna inkluderar medicinska åtgärder som att genom avtal säkra tillgången till vaccin samt inköp och lagring av antivirala läkemedel m.m. Det handlar också om ickemedicinska åtgärder som information till allmänheten. De flesta som har drabbats av den nya influensan har fått symptom som påminner om de för den vanliga s.k. årliga influensan. Den nya influensan riskerar dock att drabba en mycket större andel av befolkningen och det finns risk för allvarliga konsekvenser för samhället till följd av hög sjukfrånvaro. Ett arbete pågår i och i berörda myndigheter för att förbereda för åtgärder som kan behöva vidtas för att klara en långsiktig uthållighet i kärnverksamheterna. En influensapandemi innebär ett ökat tryck på sjukvården och detta har funnits med i planeringsförutsättningarna inför en pandemi. Ett sätt att minska belastningen på sjukvården från influensapandemin och hindra undanträngning av annan viktig sjukvårdande verksamhet är att vaccinera mot influensan. bedömer att vaccinering mot influensan skulle innebära att antalet personer som behöver sjukhusvård och i synnerhet intensivvård kommer att vara väsentligt mindre, vilket i sin tur minskar risken för överbelastning av sjukvården och undanträngning av annan viktig sjukvårdande verksamhet. Den pågående pandemin sammanfaller med en kraftig konjunkturnedgång. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 läget är ansträngt hos landstingen med anledning av den ekonomiska situationen. Landstingens ekonomi utsätts dessutom för ytterligare tryck med anledning av influensapandemin. Det är viktigt att föreberedelserna inför pandemin fortskrider. Vaccinering är den effektivaste förebyggande åtgärd som kan vidtas mot pandemisk influensa. Individen och samhället i stort vinner på att så många människor som möjligt vaccinerar sig. Mot bakgrund av den ekonomiska situationen och för att minska effekterna på den ordinarie hälso- och sjukvården i anslutning till pandemin avsätter regeringen till landstingen . När det gäller vaccinationer är det enligt smittskyddslagen landstingen som har ansvaret. Leverans av det nu aktuella vaccinet mot den nya influensan A (H1N1) följer av det avtal som ingicks 2007 med vaccinproducenten om att säkerställa leverans av 18 miljoner doser vaccin i händelse av en pandemi. Sedan avtalet ingicks har staten svarat för de årliga kostnaderna för att vid en pandemi ska ges möjlighet att få vaccin levererat från producenten. Landstingen står däremot för kostnaderna för inköp av själva vaccinet när det levereras. Regeringen följer även fortsättningsvis den globala utvecklingen av influensavaccinproduktion och analyserar dess effekter på tillgången på influensavaccin. har även fått i uppdrag att upphandla vissa andra läkemedel för användning vid en influensapandemi. Syftet är att stärka hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera den påfrestning som en influensapandemi utgör, t.ex. genom att säkerställa tillgången till antivirala läkemedel och vissa andra läkemedel. Det svenska ordförandeskapet i har beredskap för att hantera pandemin och följer löpande utvecklingen. Beredskapen gäller såväl hälsosektorn som andra sektorer som kan påverkas. har tagit initiativ till ett expertmöte om influensaberedskap och vidtagna åtgärder vad har vi lärt och nästa steg. Resultatet från detta möte utgjorde underlag när hälsoministrarna träffades . EU:s hälsoministrar kommer att mötas för att diskutera arbetet på EU-nivå för att motverka effekterna av influensapandemin. Beredskap för allvarliga hälsohot Regeringen avser att fortsätta arbeta för en hög beredskap mot spridning av smittsamma sjuk- Grundläggande för en god beredskap är förmågan att kunna förutse händelser och vidta förebyggande åtgärder. Det är viktigt att trots fokuseringen på influensapandemin fortsatt ha beredskap för att även hantera andra hälsohot. En väl fungerande smittskyddsorganisation är grunden för detta arbete. Översyn av myndigheterna inom smittskyddsområdet Nyupptäckta sjukdomar som sars, förändrade smittpridningsmönster på grund av klimatförändringar, pandemisk influensa, problemet med resistensutveckling, omvärldsförändringar som ökat resande och ändrade levnadsförhållanden gör att det ställs mycket stora krav på en stark beredskap samt en organisation som kan hantera dessa utmaningar. I likhet med vad konstaterar i sitt betänkande Ett effektivare smittskydd (SOU 2009:55) bedömer regeringen att det finns behov av ett förtydligande av ansvarsområden inom smittskyddsområdet. Som ett led i arbetet med att förstärka förmågan att hantera smittskyddshot och upprätthålla en god beredskap inom området genomförs en ombildning av . Den ombildade myndighetens uppdrag inom forskning begränsas till sådan forskning som stöder myndighetens övriga myndighetsuppdrag. För att övrig forskning som bedrivits vid ska kunna bibehålla sin höga kvalitet behöver den fullt ut integreras i det normala forskningssystemet. I samband med ombildningen förs därför de s.k. donationsprofessurerna och sådan forskning som inte stödjer övriga myndighetsuppgifter över till . Dagens nära organisatoriska samverkan mellan och upphör därmed. De organisatoriska förändringarna sker inom myndigheternas totala finansiella ramar, som finns angivna i budgetpropositionen . Utredningen har även lagt förslag som rör gränsdragningen mellan och . Frågan hur gränsdragningen mellan dessa myndigheter bör se ut behöver bli föremål för fortsatt beredning, bl.a. med avseende på hur uppgifterna enligt smittskyddslagen och inom beredskapsområdet löses på bästa sätt. Hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar Ökningen av antalet inhemska fall av hivinfektion i avspeglar dels den globala hivepidemins utveckling, dels ett ökat sexuellt riskbeteende. Smittspridningen av klamydiainfektion är fortsatt allvarlig. är antalet rapporterade fall av klamydiainfektion lägre än 2007 men i ett längre perspektiv kvarstår den närmast linjära ökning av antalet fall som setts . Regeringen avser därför att även fortsättningsvis avsätta medel till insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Inom ramen för befintlig verksamhet måste förebyggande av sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter bli än mer integrerat i det allmänna hälsofrämjande och förebyggande folkhälsoarbetet, särskilt i de insatser som riktas till ungdomar. En samlad kommunikationsplan har tagits fram av i enlighet med det förslag som aviserades i propositionen Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60). Det hivförebyggande arbetet bör även fortsättningsvis införlivas i de lokala huvudmännens ordinarie arbete. Ett sätt att stimulera till intensifierat arbete mot hiv/aids på lokal nivå är de medel som regeringen avsätter för att fördelas enligt en årlig överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting. Översyn av regleringen av de nationella vaccinationsprogrammen m.m. Barnvaccinationsprogrammet utvidgades med vaccination mot pneumokocker. utvidgas vaccinationsprogrammet även med vaccination mot humant papilomvirus (HPV) i enlighet med beslut av . HPV orsakar bl.a. livmoderhalscancer. Regeringen är överens med Kommuner och Landsting om att de finansiella konsekvenserna av reformen ska regleras genom en ökning av anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, med . I ljuset av nya infektionshot och en mer innovativ vaccinindustri finns det behov av att se över nuvarande reglering samt överväga om tydligare kriterier för vilka vaccin som bör ingå i de nationella programmen bör utarbetas. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 (dir. 2008:131) med uppdrag att se över regleringen av de nationella vaccinationsprogrammen samt hanteringen av vacciner inom läkemedelsförmånssystemet och förhållandet mellan dessa system. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Antiobiotikaresistens är ett globalt hot mot modern sjukvård med konsekvenser för såväl enskild individ som för folkhälsan. Resistenta stammar sprids framför allt inom vården på grund av bristande hygienrutiner, men även ute i samhället, t.ex. i särskilda boenden för äldre personer. Över- och felanvändning av antibiotika är en viktig orsak till resistensutvecklingen. För att även kunna använda antibiotika som effektiva läkemedel för behandling av bakterieinfektioner hos människor och djur är det viktigt att arbeta mot antibiotikaresistens och söka nya vägar att stimulera utveckling av nya antibakteriella substanser både nationellt och internationellt. Det är viktigt att förbättra kunskapen om sjukdomsbördan från infektioner med resistenta bakterier både i och internationellt. Detta skulle ge en grund för att bedöma samhällets kostnader för antibiotikaresistens och effektiviteten hos genomförda åtgärder. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i genomförs en konferens om behovet av nya antibakteriella läkemedel. En rapport om nödvändiga incitament för att ny verksam antibiotika ska tillskapas, kommer att tas fram. Avsikten är att gemensamma slutsatser ska antas av EU:s hälsoministrar. Det arbete som utförs på lokal nivå genom de s.k. Strama-grupperna utgör ett viktigt bidrag. Strama syftar till att, genom samverkan mellan myndigheter, landsting och kommuner, motverka spridning av antibiotikaresistens. Basen för Stramas nationella arbete utgörs av ett samordnande kansli inom , en ledningsgrupp av nationella experter och av de i landstingen organiserade lokala Strama-grup- perna. Den snabba globala spridningen av antibiotikaresistens innebär att arbetet mot antibiotikaresistens måste ske både nationellt, inom EU och internationellt. På det internationella planet innebär det bl.a. att fortsätta arbeta för att problemet på ett tydligare sätt uppmärksammas i 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 WHO samt att detta resulterar i konkreta beslut om åtgärder. Det är också viktigt att fortsätta utveckla samarbetet kring antibiotikaresistens med enskilda länder och regioner. Tabell 4.2 Anslagsutveckling för 2:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 133 161 tkr prisnivå. 3Motsvarar 134 999 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens folkhälsoinstituts förvaltningskostnader. () är nationellt för metoder och strategier på folkhälsoområdet. FHI ansvarar även för sektorsövergripande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet, för tillsyn inom alkohol- och tobaksområdena och för bevakning och utredning av behovet av narkotikaklassificering av sådana varor som inte utgör läkemedel samt behovet av kontroll av varor enligt lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Större delen av anslagssparandet utgörs av medel för återbetalning av avgifter som tagits ut med stöd av alkohollagen (1994:1738) men som av domstol bedömts vara i strid med EG-fördraget. avvecklades myndigheten (). Den del av IPM som i samverkan med hade bildat Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) inordnades i . För att skapa förutsättningar för att vidmakthålla en expertfunktion för suicidprevention även efter IPM:s avveckling avsatte regeringen 2008 från anslaget 2:1 . avsätter regeringen, med hänsyn till pris- och löneomräkning, för detta ändamål. Regeringen följer noga utvecklingen av FHI:s ekonomiska situation med anledning av omlokaliseringen till för att säkerställa att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till . beräknas anslaget till . Tabell 4.4 Anslagsutveckling för 2:2 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 195 756 tkr prisnivå. 3Motsvarar 195 802 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. () är central förvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka det epidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor och främja skyddet mot sådana sjukdomar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) SMI bedriver uppdragsverksamhet inom speciell diagnostik och experimentell biomedicin. In- komsterna disponeras av SMI. Den speciella diagnostiken finansieras med avgifter som ger full kostnadstäckning. Den experimentella biomedicinen har medgivits undantag från 5 § avgiftsförordningen (1992:191) vilket innebär att avgiftsfinansiering inte krävs. Underskottet för den experimentella biomedicinen uppgick till ca , vilket till stor del beror på lokalkostnaderna för . motsvarade intäkterna, ca , personalkostnaderna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:2 . beräknas anslaget till och till . Tabell 4.7 Anslagsutveckling för 2:3 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 221 tkr prisnivå. 3Motsvarar 221 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Nämndens uppgift är att pröva överklaganden av Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sitt sortiment. 4 Anslaget benämndes tidigare 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 och med hade nämnden också till uppgift att pröva överklaganden av beslut om att inte lagerhålla vissa läkemedel på lokala apotek och benämndes då . I samband med omregleringen av apoteksmarknaden togs denna uppgift bort. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:3 . beräknas anslaget till och till . Tabell 4.9 Anslagsutveckling för 2:4 för folkhälsovetenskap 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 19 404 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 404 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till för folkhälsovetenskap (NHV), som är en del av Nordiska ministerrådets organisation. Nordiska ministerrådets budget för nordiskt samarbete 2010, inklusive NHV, fastställs och vad respektive land ska betala beslutas kort därefter. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:4 för folkhälsovetenskap Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:4 Bidrag till för folkhälsovetenskap . beräknas anslaget till och till . 4.7.52:5 Bidrag till WHO Tabell 4.11 Anslagsutveckling för 2:5 Bidrag till WHO 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för finansiering av medlemsavgift till (). Avgiftens storlek baseras på den reguljära budgetens omfattning och påverkas av den amerikanska dollarns valutakurs, som är den valuta budgeten fastställs i. WHO:s budget består dels av medlemsavgifterna, dvs. den reguljära budget som fastställs av WHO, dels av frivilliga bidrag som medlemsländerna själva beslutar om, och som i kanaliseras via (Sida). Anslaget används även för finansiering av andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll. medlemsavgift till WHO beräknas 2010 uppgå till ca . andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll uppgår 2010 till ca . Anslaget tillfördes proposition om vårtilläggsbudget med anledning av att tilldelat anslag var otillräckligt med rådande dollarkurs. Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:5 Bidrag till WHO Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas anslaget 2:5 Bidrag till WHO . beräknas anslaget till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.13 Anslagsutveckling för 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet för anslaget är att finansiera insatser som förstärker folkhälsoarbetet inom angelägna områden. Medel från anslaget fördelas till nykterhetsorganisationer och andra organisationer som arbetar med alkoholskadeförebyggande verksamhet och med stöd och hjälp till personer med missbruksproblem, till , till insatser för att förebygga spelberoende, till och minskad antibiotikaresistens och till den fortsatta utvecklingen av skaderegistreringssystemet Base. genomför regeringen en särskild satsning inom särskilt viktiga folkhälsopolitiska områden och avsätter för detta ändamål . I propositionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) har regeringen presenterat satsningens inriktning. Föräldrastöd, självmordsprevention, främjande av goda matvanor och fysisk aktivitet samt minskat tobaksbruk är prioriterade områden. Åren 20092010 fördelas även, inom ramen för denna satsning, medel till och beredskapen för utbrott av allvarliga smittsamma sjukdomar.