prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — Verket konstaterar i rapporten att radiomediet behöver utvecklas för att möta konsumenternas önskemål om ett större utbud av radiokanaler över hela landet. Utvecklingsmöjligheterna i FM-bandet är begränsade och en omplanering av FM-frekvensanvänd- ningen skulle bli kostsam och endast marginellt öka utrymmet för nya kanaler och tjänster. Ytterligare sändningsmöjligheter skapas enklast och snabbast i det frekvensutrymme som är avsatt för digital radio. lämnades betänkandet Kommersiell radio nya sändningsmöjligheter (SOU 2008:96). Där föreslås ett nytt regelverk för digital kommersiell radio. Förslagen i betänkandet har remissbehandlats och utgör underlag för arbetet med den nya radio- och tv-lagen. Regeringen har för avsikt att återkomma med en proposition . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Syftet med presstödet är att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Presstödet, som lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd, har uppgått till totalt , vilket motsvarar av dagspressens totala utgivningskostnader. Driftsstödet har uppgått till och betalats ut till 78 tidningar, varav 23 är hög- och medelfrekventa (37 nr/vecka) och 55 lågfrekventa (12 nr/vecka). I distributionsstöd har utbetalats till 139 tidningar, varav 102 är hög- och medelfrekventa och 37 lågfrekventa. Det totala antalet dagstidningar och dess sammanlagda upplaga har minskat . som får driftsstöd har dock ökat något. Ökningen har skett inom gruppen endagstidningar. Utgifterna för presstödet har minskat , vilket beror dels på att det särskilda distributionsstödet för lördagsutdelning har upphört, dels på att kostnaderna för distributionsstödet har minskat på grund av sjunkande tidningsupplagor. Den samlade effekten av driftsstödet och av det samarbete som bedrivs på flera orter mellan första- och andratidningar är att andratidningarnas ekonomiska ställning har förbättrats, vilket är en viktig orsak till att den redaktionella mångfalden har kunnat bevaras. Efter ett antal mycket goda år försämrades dagspressens ekonomiska situation 2008, som en följd av konjunkturnedgången. I detta läge är driftsstödet av stor betydelse för många tidningar. beslutade om nya villkor för driftsstödet till dagstidningarna (prop. 2005/06:201, bet. 2005/06:KU40, rskr. 2005/06:367). Dessa ändringar trädde i kraft . Europeiska kommissionen genomför en granskning av driftsstödets förenlighet med statsstödsreglerna. Syftet med stödet till radio- och kassettidningar, s.k. taltidningar, är att ge synskadade och andra som inte kan läsa en tryckt tidning möjlighet att ta del av dagstidningarnas innehåll. Kostnaderna för taltidningsverksamheten uppgick till . Vid utgången av året utgavs sammanlagt 96 taltidningar. Av dessa är 82 taltidningar i inläst version (67 radiotidningar, 10 kassettidningar och 5 ) och 19 är talsyntestidningar. kom ut som både radio- och talsyntestidning och en tidning gavs ut som både radio- och kassettidning. har en taltidning startats och en lagts ned. Antalet taltidningsabonnemang uppgick till 8 772, varav 7 359 avsåg radiotidningar, 357 kassettidningar, 202 CD-tidningar och 854 talsyntestidningar. Det totala antalet taltidningsabonnenter har ökat . Ökningen gäller radio- och talsyntestidningarna, medan övriga har minskat. Könsfördelningen bland abonnenterna är totalt sett relativt jämn, även om talsyntesabonnenterna till större delen utgörs av män. Den regionala spridningen av taltidningar bedöms av vara god. Mer än hälften av landets alla dagstidningar ges ut även som taltidningar. Under 20062008 höjdes anslaget för stöd till radio- och kassettidningar tillfälligt med för att genomföra ett utbyte till nya radiotidningsmottagare. levererades 1 929 nya mottagare som samtliga är förberedda för Internetdistribution. Vid ingången av 2009 återstod endast ett fåtal äldre radiotidningsmottagare bland abonnenterna. påbörjade ett utbyte av de datorer som använts för att lyssna på talsyntestidningen mot nya mottagare i form av mobiltelefoner. hade mobiltelefoner levererats till i stort sett samtliga abonnenter. fick i uppdrag av regeringen att genomföra en översyn av taltidningsverksamheten och att i samarbete med Talboks- och identifiera möjligheterna för ökad samverkan mellan Myndigheterna redovisade sina uppdrag till genom rapporterna Framtida inriktning för taltidningsverksamheten i och Samverkan för ökad tillgänglighet. Myndigheterna föreslår bl.a. att staten ska upphöra att ge bidrag till inläsning och redigering av taltidningar, och fortsättningsvis endast stödja taltidningar som produceras med talsyntes. Ett annat förslag är att post- och radiodistributionen ska upphöra, och att taltidningar och talböcker i stället ska distribueras via Internet i ett samordnat distributionssystem. Stödet till radio- och kassettidningar fyller en viktig funktion i samhället genom att garantera utgivning av och tillgång till taltidningar. minskning har antalet taltidningsabonnenter ökat både . En viktig förklaring till vändningen är sannolikt det utbyte av äldre radiotidningsmottagare som inledde 2006. Även övergången till mobiltelefoner istället för datorer för mottagning av talsyntestidningar har lett till ett ökat antal abonnenter. De rapporter som och Talboks- och lämnade är viktiga underlag i arbetet med att utforma statens framtida engagemang inom taltidnings- och talboksverksamheterna. Regeringen avser att återkomma i frågan . 13.4.7 Barn och unga i mediesamhället Medier har stor genomslagskraft, vilket är särskilt viktigt att uppmärksamma när det gäller barn och unga. Utgångspunkten för regeringens arbete med att skydda barn och unga mot skadligt medieinnehåll och skadlig mediepåverkan är som föreskriver att barn ska ha en generell rätt till yttrande- och informationsfrihet, men skyddas mot information och material som är till skada för deras välfärd. För olika medier gäller olika regelverk och system för skydd av barn och unga. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 granskar filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning samt fastställer åldersgränser för de filmer som granskas enligt lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram. Åldersgränserna sätts utifrån en bedömning av om filmerna kan vålla barn i olika åldersgrupper psykisk skada. Av de långfilmer som granskades blev helt barntillåtna medan av filmerna blev förbjudna att visas för barn . har både andelen filmer som blivit barntillåtna och andelen filmer med åldersgräns från hållit sig på ungefär samma nivå. (U 1990:03, Rådet mot skadliga våldsskildringar) arbetar med att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga i enlighet med de tilläggsdirektiv som rådet fick (dir. 2003:75). drev sitt tredje EU-finansierade projekt med syfte att skapa en säkrare användning av Internet bland barn och unga. Arbetet genomförs tillsammans med , och i samverkan med Internetbranschen samt andra myndigheter och organisationer. har även fortsatt att driva unga Internet, med ett stort antal regionala seminarier på olika orter i . har seminarierna riktats mot personal från socialtjänst och elevhälsovård samt mot skolledare och rektorer. arrangerar Safer Internet , i samverkan med Internetbranschen och övriga EU-länder. Målet är att uppmärksamma det europeiska samarbetet och visa på metoder för att skapa ett säkrare Internet inom . har tagit fram elva nya verktyg för informationsspridning, samt omarbetat och uppgraderat sin webbplats, som utgör en viktig kanal för spridning av informationsmaterial. har också publicerat den kvantitativa studien 2008. I undersökningen, som är en uppföljning av studie, intervjuas 2 000 barn och unga i åldern samt 2 000 föräldrar med barn i samma åldersgrupp. En nyhet var att studie innehåller frågor kring hur allmänheten uppfattar graden av självreglering inom mediebranschen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Enligt radio- och tv-lagen (1996:844) får inte tv-program, som innehåller verklighetstroget våld eller pornografiska bilder, sändas vid vissa tider och på sådant sätt att det finns en betydande risk för att barn kan se dem. och TV har i uppdrag att i efterhand granska programinslag utifrån både lagstiftningen och sändningstillståndens bestämmelser om bl.a. mediets genomslagskraft. Fyra av de ärenden som behandlade fälldes med hänvisning till bestämmelserna om mediets genomslagskraft. Inom EU finns det gemensamma åldersmärkningssystemet PEGI (Pan-European Game Information) som utvecklats av spelbranschen med stöd av EU . Den svenska branschen är ansluten till PEGI-systemet. En PEGI- märkning för online-spel kom 2007. I märkningsprocessen utgår utgivarna från ett formulär med frågor om spelets innehåll ur såväl rättslig aspekt som med hänsyn till förekomst av våld, sex och annat känsligt bild- eller ljudinnehåll. Beroende på svaren tilldelas spelet automatiskt en åldersmärkning och symboler för det innehåll, som renderar spelet en viss klassificering. () äger och förvaltar systemet, och utfärdar licenser till utgivare. Organisationen har flera hjälpkommittéer knutna till sig, till exempel en rådgivande kommitté där flera deltagande länder, bland annat , är representerade med experter. Inom EU-samarbetet har expertkonferensen en kreativ generation genomförts i . Mötet syftade till att öka kunskapen om hur man på politisk nivå och genom utbyte av goda exempel bl.a. kan öka kännedomen om ungas medievanor. Med utgångspunkt i nuvarande lagstiftning bedömer regeringen att Statens biografbyrås arbete med filmgranskning, innebärande att alla biograffilmer som visas offentligt har prövade åldersgränser, uppnår målen. verksamhet bidrar till en ökad kunskap om barns och ungas mediesituation. Regeringen bedömer att den ökade kunskapen och insatserna för att stärka självregleringen inom området, minskar riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga. Med utgångspunkt i efterhandsprövning gör regeringen bedömningen att programbolagen har god kunskap om och efterlever gällande bestämmelser om bl.a. mediets genomslagskraft. PEGI-märkningen för on-linespel, som kom 2007, minskar risken att barn och unga kommer i kontakt med olämpliga online-spel. Regeringen beslutade om en översyn av lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram och skyddet av barn och unga mot skadligt medieinnehåll och skadlig mediepåverkan. Utgångspunkten för den särskilda utredaren var att nuvarande lagstiftning och insatser ska anpassas till utvecklingen av nya medier och nya medievanor. Uppdraget redovisades genom betänkandet Avskaffande av filmcensuren för vuxna men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan (SOU 2009:51). Betänkandet har remitterats och bereds vidare i . 13.4.8 Uppföljning av medieutvecklingen Information om utvecklingen inom medieområdet gör det möjligt att bland annat följa resultaten i förhållande till de mediepolitiska målen. Flera aktörer arbetar med att ta fram information om utvecklingen inom medieområdet. Radio- och har i uppdrag att löpande förse med information om utvecklingen inom medieområdet, samt publicera statistik och annan information beträffande ägande- och branschstrukturer, teknik samt ekonomi. Myndigheten publicerar bl.a. den årliga rapporten . och TV lämnar minst en rapport om radio- och tvföretagens programverksamhet. har två rapporter publicerats: Svenskt TV-utbud , som på nämndens uppdrag har genomförts av masskommunikation vid (), samt Kommersiell lokalradio en kartläggning , med fokus då tillstånd enligt gamla och nya regler har funnits parallellt. Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) vid informerar om forskningsresultat på medieområdet. Nordicom tar också fram mediestatistik, bl.a. genom skriften Mediebarometern, som belyser medieanvändning i . utarbetas även en särskild Internetbarometer. Därutöver kartlägger Nordicom mediemarknaden och analyserar aktuella trender inom medieområdet. publicerar , som beskriver utvecklingen på dagspressmarknaden. publicerar statistik och rapporter om barns och ungas medievanor. Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett organ knutet till , till vilket bidrar med medel. Observatoriet arbetar med jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. Behovet av kunskap om massmediernas roll i samhället blir större i samband med att den tekniska utvecklingen leder till en ständig förändring av mediemarknaden. Regeringen bedömer att den uppföljning av medieutvecklingen som sker på mediemyndigheterna och institutionerna är viktig bl.a. för att kunna följa resultaten i förhållande till de mediepolitiska målen och ge ett underlag för regeringens ställningstaganden på området. Tillgång till kvalitativ forskning och dokumentation om medieutvecklingen skapar förutsättningar för beslut som syftar till en starkare mediemarknad präglad av tillgänglighet, mångfald och konkurrens. Diskussionerna om Europeiska kommissionens strategi för kreativt innehåll via Internet har fortsatt . Det franska och det tjeckiska ordförandeskapet har inbjudit till konferenser där olika aspekter av frågorna har diskuterats. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Rådsslutsatser antogs , i vilka rådet välkomnar kommissionens arbete på området. presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till nytt treårigt gemenskapsprogram, Media Mundus. Programmet syftar till att främja nätverksbyggande mellan den audiovisuella branschen i EU/EFTA och tredje land. Avsikten med det föreslagna programmet är att det ska komplettera EU:s interna stödprogram MEDIA 2007. Programmet har välkomnats av rådet och parlamentet och behandlats mycket skyndsamt av båda institutionerna. En uppgörelse om programmets innehåll med en budget om nåddes mellan rådet och parlamentet . Det nya programmet kommer därmed att löpa . Arbetet inom MEDIA 2007-programmet beskrivs i avsnitt 12 Film. Regeringen anser att det nya stödprogrammet Media Mundus på ett förtjänstfullt sätt kommer att komplettera det program som redan finns på området. Den fortsatta diskussionen på europeisk nivå om kreativt innehåll via Internet välkomnas och kommer följas noga av regeringen, eftersom den innehåller viktiga framtidsfrågor för de kulturella näringarna. arbete inom medieområdet är inriktat på att främja yttrandefrihet, fria medier och mediemångfald inom . Medieområdet diskuteras främst inom styrkommittén för massmediefrågor och de nya medierna (CDMC). deltar aktivt i styrkommitténs arbete. har CDMC, , arbetat brett med att se över befintliga regelverk samt att analysera behovet av nya regelverk och rekommendationer på medieområdet bl.a. med anledning av den snabba tekniska utvecklingen. Arbetet utgår i allt högre utsträckning från de krav som de nya medierna ställer på de gemensamma regelverken. har givit CDMC i uppdrag att fortsätta arbetet med att ta fram praktiska förslag om hur en ny mekanism för övervakning av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 yttrande- och åsiktsfrihet inom ska kunna utvecklas. hölls en ministerkonferens i med temat En ny uppfattning om media. Vid konferensen antogs den arbetsplan som ska utgöra grunden för arbetet på medieområdet . De konventioner och rekommendationer som arbetas fram inom bidrar till att garantera yttrandefrihet och ett fritt europeiskt åsiktsutbyte, som ger plats för olika perspektiv. Regeringen bedömer därför att arbetet fyller ett viktigt syfte bl.a. att främja en demokratisk utveckling och stabilitet i närområde. Inför den så kallade sexårsstrategin och programmet för 20082009 har genomfört ett mer genomgripande förändringsarbete vad gäller såväl strategiska målformuleringar som aktiviteter och resultatuppföljning. söker fokusera på insatser i syfte att nå ett kunskapssamhälle för alla, utifrån övergripande principer om yttrandefrihet, pressfrihet, fri tillgång till information, pluralism och oberoende medier samt kulturell mångfald. Regeringen bedömer att arbetet på medieområdet inom är viktigt och ligger i linje med svenska prioriteringar för området. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för myndigheterna inom verksamhetsområdet. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 10 530 tkr prisnivå. 3Motsvarar 10 530 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens biografbyrås förvaltningskostnader. ska granska filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning. På begäran förhandsgranskas även filmer och videogram för enskilt bruk. Biografbyrån fastställer åldersgränser för de filmer som granskats. Vidare kan byrån besluta om att klipp görs i filmer samt om visningsförbud. Biografbyrån utövar tillsyn över videogrammarknaden och efterlevnaden av bestämmelserna i om olaga våldsskildring och otillåten utlämning av teknisk upptagning när det gäller rörliga bilder. Biografbyrån ska, enligt , yttra sig till Justitiekanslern () i åtalsärenden som rör olaga våldsskildring, samt ge medgivande till åtal som rör otillåten utlämning av teknisk upptagning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 13.3 Offentligrättslig verksamhet För granskning av filmer och videogram tar Biografbyrån ut avgifter. Intäkterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel . Avgifter för granskning av filmer och videogram. Biografbyrån får inte disponera in- Avgiftsintäkterna ska motsvara kostnaderna för granskningsverksamheten. Tabell 13.4 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 11:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen satsar på förebyggande insatser för att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga. Satsningen finansieras genom att medel lösgörs från . Anslaget minskas därmed med . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anvisas under anslaget 11:1 . beräknas anslaget till respektive . 13.6.211:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 963 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 963 tkr prisnivå. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget används för att finansiera kostnader för tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till , kostnader för distribution av en finsk programkanal i och övriga kostnader i samband med utsändning av den finska programkanalen i . Det svenskfinska tv-utbytet bedrivs i enlighet med en princip om ömsesidighet. svarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt svarar för kostnaderna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk programkanal till . Inför övergången till enbart digitala sändningar i marknätet i skedde vissa förändringar i den svenska delen av utbytet. har anslaget fördelats mellan två parter, och . tilldelas medel för att tillhandahålla en svensk programkanal till . tilldelas medel för distribution av den finska programkanalen i och för övriga kostnader som uppstår i samband med denna. I huvudsak baserar sig det sistnämnda på en överenskommelse mellan riksförbundet och organisationen som företräder vissa rättighetshavarorganisationer. Utsändningen av finska tv-program i sker med stöd av radio- och tv-lagen (1996:844). I samband med den lagändring som trädde i kraft har tillståndsgivningen övergått från regeringen till Radio- och TV-ver- ket. sökte och beviljades sändningstillstånd för den finska kanalen TVFinland . Sändningsområdet omfattar tre storsändare och täcker inklusive och . TVFinland finns också tillgänglig i Com Hems analoga grundutbud i hela sändningsområdet. Kanalen finns också som en tilläggskanal i Com Hems samtliga kabelnät. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 13.6 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 11:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och . beräknas anslaget till respektive . 13.6.311:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera svensk medverkan i Europeiska Audiovisuella Observatoriet, som är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om utvecklingen inom film, television, videogram och nya medier. Observatoriet arbetar också med att ta fram jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. Tabell 13.8 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 11:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete . beräknas anslaget till respektive . 13.6.411:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 162 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 162 tkr prisnivå.. Anslaget används för stöd till Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) vid för utarbetande av mediestatistik och information om forskningsresultat, bl.a. genom Mediebarometern. Mediebarometern är en årlig räckviddsundersökning som belyser hur stor andel av den svenska befolkningen som en genomsnittlig dag under respektive år tagit del av olika medier. Tabell 13.10 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 11:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen . beräknas anslaget till respektive . 13.6.5 Radio och tv i allmänhetens tjänst Verksamheten i (), () och () (inklusive dotterbolagen) finansieras i huvudsak med tv-avgifts- medel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradiokontot). Även för radio och TV finansieras delvis med tv-avgiftsmedel. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17