prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — Ett meningsfullt arbete är viktigt för individens självbestämmande, upplevelse av livskvalitet och delaktighet. Att ha ett arbete handlar inte bara om att klara sin försörjning, utan lika mycket om att vara del av en arbetsgemenskap. Det är därför av stort värde både för individen och samhället att förutsättningar skapas för dem som har en begränsad förmåga att kunna arbeta. Arbetsmarknadspolitiken har en central roll i arbetet med att bidra till målet om full sysselsättning och minska utanförskapet. Särskilda resurser riktas till dem som står längst bort från arbetsmarknaden. Arbetslinjen är och har varit vägledande för de omfattande reformer som regeringen har genomfört sedan den tillträdde. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har dock alltjämt svårt att ta sig in på den ordinarie arbetsmarknaden. Däremot får många del av särskilda Regeringen planerar ett partsmöte med företrädare för arbetsmarknadens parter där utgångspunkten för partssamtalen ska vara lika villkor för alla på arbetsmarknaden. Se även politikens inriktning för UO 9 Stöd till personer med funktionsnedsättning och UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Intensifierade informationsinsatser om enkelt avhjälpta hinder Regeringen kan konstatera att arbetet med att avlägsna enkelt avhjälpta hinder i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser går alldeles för långsamt. Regeringen anser att en förutsättning för att nå resultat är att fler engagerar sig i arbetet med att riva de hinder som på ett relativt enkelt sätt kan tas bort. Det kräver vilja, samarbete och informationsinsatser. I regeringens strategi Enkelt avhjälpt, som tagits fram i samråd med Kommuner och Landsting, satsar regeringen 2009 och 2010 till informationsinsatser kring enkelt avhjälpta hinder. ska tillsammans med Kommuner och Landsting och i samråd med länsstyrelserna informera kommunerna om bestämmelserna kring enkelt avhjälpta hinder. En projektplan för arbetet har redovisats . Regeringens övergripande mål med skolpolitiken är en skola som möter varje elevs behov och ger alla elever goda förutsättningar att nå kunskapsmålen. Varje elev ska få det stöd och den hjälp som han eller hon behöver, oavsett förutsättningar. Det är naturligt att det inte finns en enda utbildningsmodell som passar alla elever. Barn med funktionsnedsättningar ska ha möjlighet att välja den skola som passar dem bäst och kan ge dem det stöd som just de behöver. För detta krävs olika alternativ som särskolan och specialskolan. För att säkerställa kvaliteten i utbildningsväsendet pågår en rad reformer. En viktig del är arbetet med den nya skollagen. presenterade Skollagsberedningen ett förslag till ny skollag, Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (Ds 2009:25). Skollagsberedningen föreslår att rättigheterna för elever med funktionsnedsättningar stärks på en rad områden såväl inom kommunalt som fristående eller enskilt bedriven verksamhet. Regeringen avser att lämna förslag om ny skollag till . Dessutom anser regeringen att det finns behov av att utreda hur gymnasiesärskolans utbildningar bör utformas i förhållande till gymnasieskolans struktur samt eventuella konsekvenser därav för särvux. Regeringens utgångspunkt är att vuxna ska ges en likvärdig tillgång till gymnasial vuxenutbildning och gymnasial särvux oavsett var man bor. En arbetsgrupp har redovisat ett uppdrag att undersöka och lämna alternativa förslag på hur en rättighet för vuxna att ta del av gymnasial vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning för personer med utvecklingsstörning (gymnasial särvux) kan utformas. Förslaget har remitterats och bereds vidare i . Mot bakgrund av att konstaterat brister i den fysiska tillgängligheten till skolornas lokaler har regeringen gett Specialpedagogiska skolmyndigheten i uppdrag att i samråd med bl.a. Handisam, och arbeta för att huvudmännens och personalens kunskap om tillgänglighet för barn och elever med funktionsnedsättningar ska öka. Ökad användbarhet och tillgänglighet till IT Tillgängligheten till och användbarheten av IT och de tjänster som myndigheter och andra ger via webben behöver öka. Ett mål är att alla webbplatser i den offentliga sektorn ska vara enkla att använda. Den e-delegation som regeringen tillsatt har fått i uppdrag att fortsätta arbetet med riktlinjer för tillgänglig webb. Som en del i arbetet för ökad tillgänglighet till Internet har Handisam i uppdrag att kartlägga svenska och Europeiska initiativ för e- inkludering. Handisam har också fått i uppdrag att ta fram underlag för en nationell handlingsplan för e-inkludering. Regeringen anser att det är angeläget att även med teknikens hjälp skapa förutsättningar för att öka tillgängligheten för personer som är döva eller har nedsatt hörsel. Regeringen avser därför att initiera utvecklingen av distanstolkning i form av skrivtolkning inom ramen för tolkverksamhet (se närmare anslag 4:3 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation). Att göra programmen i radio och TV tillgängliga för personer med funktionsnedsättning är ytterligare ett angeläget område för regeringen. överlämnade regeringen propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195) till . Under den kommande tillståndsperioden ska målet enligt propositionen vara att alla program på svenska i SVT1, SVT2, SVTB, Kunskapskanalen och SVT24 ska textas. Textningen ska hålla en hög kvalitet. I betänkande En ny radio- och TV-lag (SOU 2008:116) föreslås att den som på annat sätt än genom tråd sänder TV- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 program eller tillhandahåller beställ-TV ska utforma sändningarna på sådant sätt att programmen blir tillgängliga för personer med funktionsnedsättning genom textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik i den omfattning som föreskrivs av regeringen eller myndighet. Det är angeläget att kulturutbudet görs tillgängligt för alla. Talboks- och (TPB) fyller här en viktig funktion. har i sitt betänkande (SOU 2009:16) konstaterat att TPB är inne i en fas av utveckling mot ett kunskapscenter med ökat brukarperspektiv. Utredningen är positiv till denna utveckling och föreslår att TPB får ett utvidgat ansvar att tillsammans med Handisam följa och stödja de statliga myndigheternas insatser för anpassad information. Vidare föreslås att TPB ska följa att folk- och skolbiblioteken ägnar särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, invandrare och andra minoriteter bl.a. genom att erbjuda litteratur på andra språk än svenska och i former särskilt anpassade till dessa gruppers behov. Frågan om ökade samordningsvinster mellan och har också setts över. I departementspromemorian Översyn av vissa mediemyndigheter en effektivare administration (Ds 2009:4) föreslås att ska upphöra som myndighet och att dess verksamhet ska föras över till TPB fr.o.m. . Beredning av samtliga förslag pågår inom . Teckenspråkets ställning regleras i lag Både ur demokratisk och språkpolitisk synvinkel är det viktigt att teckenspråkets ställning stärks. Även om svenska teckenspråket haft officiell status som språk har det inte varit reglerat i lag. Efter förslag från regeringen att det svenska teckenspråket ska regleras i lag (Språk för alla förslag till språklag proposition 2008/09:153) har beslutat att anta förslaget. Det gäller från . Det allmänna har därmed ett lagstadgat ansvar att skydda och främja det svenska teckenspråket på samma sätt som gäller för de nationella minoritetsspråken. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.7.13:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning7 Tabell 5.4 Anslagsutveckling 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 20 252 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 252 tkr prisnivå. Anslaget används för Myndigheten för handikappolitisk samordnings (Handisam) förvaltningskostnader. Handisam är en stabsmyndighet till regeringen som ska främja ett strategiskt och effektivt genomförande av handikappolitiken. Regeringen anser att Handisam har uppfyllt det övergripande målet i sin instruktion (2007:1134), dvs. ansvara för att övergripande samordna genomförandet av handikappolitiken samt stödja och aktivt stimulera och förmå aktörer på olika nivåer i samhället att beakta de handikappolitiska målen i sin verksamhet. Inriktningen på myndighetens verksamhet stämmer väl överens med instruktionen och inom samtliga områden har myndigheten strävat efter att utveckla arbetssätten. Handisam har arbetat vidare med stödet till myndigheterna, särskilt till sektorsmyndigheterna men också till andra myndigheter. Man har också prioriterat att ta fram instrument för att kunna mäta och bedöma den handikappolitiska utvecklingen i samhället. Regeringen är positiv till detta initiativ och 7 I statsbudgeten betecknat som anslag 4:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning bedömer att det kommer att ha stort värde i den framtida uppföljningen av handikappolitiken. Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning . beräknas anslaget till respektive . 5.7.23:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning8 Tabell 5.6 Anslagsutveckling 3:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att finansiera statsbidrag till verksamheter av betydelse för personer med funktionsnedsättning. Regeringen fastställer fördelningen av statsbidraget. ansvarar för administration och uppföljning. 8 I statsbudgeten betecknat som anslag 4:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Organisationer och verksamheter som fått del av bidraget är följande: -() för sysselsättningsfrämjande verksamhet för synskadade hantverkare. -SRF för anskaffning och placering av ledarhundar för synskadade, m.m. -av upphandling av ledarhundar. -medverka till utveckling av bra och säkra hjälpmedel och till en effektiv hjälpmedelsförsörjning. -SRF för bl.a. arbetsmarknadsstöd för synskadade, verksamhet för synskadade med ytterligare funktionsnedsättning, utgivning av tidningar på tal och i punktskrift, lästjänst via fax samt produktion av material i punktskrift. -Föreningen () och föreningen för produktion av informationskällor för dövblinda personer, elektronisk nyhetsservice och utveckling av databaser. -() för verksamhet för att stärka teckenspråkets ställning. -Stiftelsen för att tillhandahålla tolkservice till förtroendevalda i vissa organisationer. -/Palynologiska laboratoriet för prognostisering och rapportering av pollenhalter m.m. -Föreningen för lägerverksamhet och uppsökande verksamhet främst för personer med ryggmärgsskada. -Neurologiskt () för verksamheten med kunskapsspridning om förflyttningslösningar för personer med funktionsnedsättning vid Hjälpmedelscenter Väst i . -för riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper. -Vissa centrala handikapporganisationer för att driva riksomfattande rekreationsanläggningar för personer med funktionsnedsättning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Statskontoret har i rapporten för funktionshindrade förslag till ny bidragsprocess för anslaget 16:4 (2008:8) granskat bidraget till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning. Enligt Statskontoret är bidragsgivningen från anslaget inte transparent och den sker på grunder som inte är kända för andra än regeringen. Därför ser nu regeringen över bidragen. Regeringen bedömer dessutom att stöd för att främja möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att ta del av samhällslivet bör hanteras inom respektive utgiftsområde. I ett första steg 2010 förs , som utgått till () för verksamhet för att stärka teckenspråkets ställning, över till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 3:5 för att stärka teckenspråkets ställning i den offentliga förvaltningen enligt intentionerna i regeringens proposition 2008/09:153 Språk för alla förslag till språklag. I ett andra steg 2011 avser regeringen föreslå att resterande förs över till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 3:3 Talboks- och för att stärka teckenspråklig litteratur och samarbetet med Resursbibliotek för döva i . Vidare förs , som går till (), över till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 3:3 Talboks- och för att användas till en satsning på punktskrift för barn och till Palynologiska laboratoriet till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 8:1 Centrala museer: Myndigheter. Regeringen bedömer att statistikförsörjningen när det gäller personer med funktionsnedsättning behöver utvecklas och avser att inleda ett arbete i syfte att förbättra statistiken. För detta ändamål avsätts . Arbetet finansieras inom ramen för detta anslag. Med dessa förändringar minskar anslaget med sammanlagt . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 3:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 3:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning . beräknas anslaget till vardera . 5.7.33:3 Bidrag till handikapporganisationer9 Tabell 5.8 Anslagsutveckling 3:3 Bidrag till handikapporganisationer 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till handikapporganisationer och syftar till att stödja organisationerna i deras arbete för att personer med funktionsnedsättning ska uppnå full delaktighet och jämlikhet i samhället. ansvarar för administration och fördelning av bidraget. Fördelningen av stödet regleras i förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. 9 I statsbudgeten betecknat som anslag 4:3 Bidrag till handikapporganisationer Handikapporganisationerna gör viktiga insatser inom det handikappolitiska området genom att bl.a. följa och rapportera om livsvillkoren för de personer som de företräder. I sin opinionsbildande roll driver organisationerna även på arbetet med att förverkliga målen för handikappolitiken. Handikapporganisationerna ses både nationellt och internationellt som de legitima företrädarna för människor med funktionsnedsättning. Det är därför viktigt att det finns långsiktiga ekonomiska förutsättningar för det intressepolitiska arbetet som handikapporganisationerna bedriver. Mot denna bakgrund ökade anslaget med . Regeringen avser att lämna en proposition om politiken för den ideella sektorn, i vilken föreslås att det genomförs ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället (se utgiftsområde 17, avsnitt 15.4.3.) För att bidra till finansieringen av forskningsprogrammet föreslås att detta anslag minskas med för att tillföras utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 13:6 Insatser för den ideella sektorn. Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 3:3 Bidrag till handikapporganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 3:3 Bidrag till handikapporganisationer . beräknas anslaget till vardera . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 6 Stöd till personer med funktionsnedsättning Den del av handikappolitiken som redovisas inom detta område omfattar i huvudsak individuella stöd- och serviceinsatser som genomförs för att undanröja hinder för full delaktighet i samhället och insatser som ger barn, unga och vuxna med funktionsnedsättning en möjlighet att leva ett självständigt liv. Generella sektorsövergripande insatser redovisas inom området Handikappolitik (avsnitt 5). Ansvaret för individuellt behovsprövade stöd- och serviceinsatser till personer med funktionsnedsättning ligger i stor utsträckning på kommuner och landsting. Det gäller insatser både enligt socialtjänstlagen (2001:453; SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Staten lämnar ekonomiska bidrag till kommuners verksamhet inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Statliga bidrag och ersättningar Inom området Stöd till personer med funktionsnedsättning redovisas vissa statsbidrag inom handikappområdet (anslag 4:2). Därutöver redovisas följande individuella stöd: Personligt ombud (anslag 4:1), utrustning för elektronisk kommunikation (anslag 4:3), bilstöd (anslag 4:4) och assistansersättning (anslag 4:5). Individuella stöd till personer med funktionsnedsättning förekommer även inom andra utgiftsområden. Det kan t.ex. avse vårdbidrag, handikappersättning, särskilt utbildningsstöd och andra statliga stöd inom utbildningsväsendet, olika statliga stöd inom arbetsmark- naden, färdtjänst m.m. Dessa stöd redovisas inom respektive utgiftsområde. är central tillsynsmyndighet enligt SoL och LSS men ansvarar även för normering och kunskap om stöd och service till människor med funktionsnedsättning. övergår ansvaret för den operativa tillsynen från länsstyrelserna till . finansieras genom anslag 9:1 . För de anslag som ryms inom området Stöd till personer med funktionsnedsättning föreslås statens utgifter uppgå till . beräknas utgifterna för området Stöd till personer med funktionsnedsättning öka med till följd av ökade utgifter för assistansersättningen. Utgifterna inom området beräknas 2009 till . Det understiger anvisade medel med . Utgifterna blev lägre än anvisade medel. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.1 Utgiftsutveckling Stöd till personer med funktionsnedsättning Stöd till personer med funktionsnedsättning 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet3 4:3 Bidrag till utrustning för elektronisk 4:4 Bilstöd till personer med funktionshinder5 4:5 Kostnader för statlig assistansersättning6 Summa Stöd till personer med funktionsnedsättning 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2I statsbudgeten betecknat som anslag 3:1 Personligt ombud 3I statsbudgeten betecknat som anslag 3:2 Vissa bidrag inom handikappområdet 4I statsbudgeten betecknat som anslag 3:3 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation 5I statsbudgeten betecknat som anslag 3:4 Bilstöd till personer med funktionshinder 6I statsbudgeten betecknat som anslag 3:5 Kostnader för assistansersättning Målen för handikappolitiken är -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Arbetet ska inriktas särskilt på -att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande, men också på -att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder. Målen beslutades av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09SoU:1, rskr. 2008/09:127, 128) och är identiska med de mål som beslutade om i samband med att den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare antogs av (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Planen sträcker sig . De handikappolitiska målen är sektorsövergripande och därför integrerade även i andra utgiftsområden. Redovisningen görs i förhållande till gällande mål, där arbetet inriktas främst på att genom olika individuella stödinsatser uppnå självständighet och självbestämmande för personer med funktionsnedsättning. Resultatavsnittet delas in i sex delar stödinsatser enligt LSS och socialtjänstlagen, den statliga assistansersättningen, riktade statsbidrag till åtgärder för ökad kvalitet i insatser till personer med psykisk funktionsnedsättning, riktat stöd för personliga ombud, bilstöd och komplement till färdtjänst samt övriga satsningar inom området. I analys och slutsatser görs en analys av de samlade stöden i förhållande till vad som kan behöva utvecklas för att stöden och det handikappolitiska arbetet ska bli mer effektivt och bidra till en utveckling mot ökad jämlikhet och delaktighet. Stödinsatser enligt LSS och socialtjänstlagen Viktiga behovsprövade stöd för kvinnor och män, flickor och pojkar med funktionsnedsättning regleras i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och socialtjänstlagen (2001:453; SoL). Det är i huvudsak kommunerna som är huvudmän för dessa insatser. Ändrad lagstiftning som innebär ambitionshöjningar finansieras av staten genom den s.k. kommunala finansieringsprincipen. Verksamheten enligt LSS ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet och målet ska vara att människor, som omfattas av lagen, får möjlighet att leva som andra människor. Verksamheten ska grundas på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Enligt SoL ska kommunen verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. Kommunen ska medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. konstaterar i sitt slutbetänkande (SOU 2008:77) att LSS och lagen (1993:389) om assistansersättning () är viktiga instrument för den nationella handikappolitiken, om än inte de enda pusselbitarna för att uppnå målet, att kunna leva som andra. När det gäller levnadsförhållanden visar tillgängliga studier enligt kommittén, att levnadsförhållandena är sämre för personer med funktionsnedsättning än för befolkningen som helhet. Särskilt stora är skillnaderna för dem som har omfattande funk- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Inte heller verkar levnadsförhållandena ha förbättrats i någon större utsträckning. Undantag är områden som direkt regleras i LSS och , i första hand boende och självbestämmande i det dagliga livet. Det är enligt kommittén troligt att hälsa och medellivslängd också förbättrats i dessa grupper, men det saknas tillförlitlig information om detta. De studier som finns ger enligt kommittén vissa konkreta bilder av tillgången till olika stödformer, men det är genomgående mycket svårt att dra några slutsatser om vad dessa insatser betyder för jämlikheten inom olika livsområden.