prop · GX031d33 · 2009-09-21 00:00:00 — I detta avsnitt fördelas barnbidraget lika mellan sammanboende. Kvinnor är oftare ensamstående föräldrar och har därför mer ersättningar som är förknippade med föräldraskap, såsom föräldrapenning, bostadsbidrag, barnbidrag49 och mottaget underhållsstöd. Till viss del är detta även en orsak till att kvinnor är i behov av mer ekonomiskt bistånd. Fler kvinnor än män studerar. Studiestöd i form av lån och bidrag vid högskolestudier går därför i större utsträckning till kvinnor än till män. Ensamstående kvinnor har lägst individuell disponibel inkomst Sammanboende har högre individuell disponibel inkomst än ensamstående. Vid jämförelse av den individuella disponibla inkomsten för sammanboende makar framgår det att sammanboende män har en markant högre inkomst än sammanboende kvinnor. Ensamstående män och kvinnor har ungefär samma individuella disponibla inkomst som sammanboende kvinnor. Tabell 2.4 Individuell disponibel inkomst i olika hushållstyper 2007 Medelvärde, kronor och kvinnors andel. Kvinnors andel, % Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. 2.6Justerad disponibel inkomst högre för sammanboende Individuell disponibel inkomst tar inte hänsyn till försörjningsbördan, dvs. hur många som ska leva på en given inkomst. 49 Barnbidraget betalas ut till kvinnan om inget annat anges. begreppet justerad disponibel inkomst, som beskriver hur ekonomiska resurser skiljer sig åt mellan hushåll av olika storlek och sammansättning. Den justerade disponibla inkomsten för sammanboende är jämnare fördelad än den individuella disponibla inkomsten för såväl kvinnor som män. Sammanboende i åldern 45 utan hemmavarande barn har en justerad disponibel inkomst som är högre än genomsnittet. Diagram 2.2 Relativ justerad disponibel inkomst i olika Justerad disponibel inkomst för samtliga =100 Ensam 20 - 44 år 0 50 100 150 Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. Ensamstående har i genomsnitt en justerad disponibel inkomst som är mellan än genomsnittet i riket. Ensamstående kvinnor har genomgående lägre justerad disponibel inkomst än ensamstående män. Ensamstående kvinnor med barn har lägre justerad disponibel inkomst än ensamstående män med barn. En förklaring till att ensamstående kvinnor har lägre justerad disponibel inkomst än ensamstående män är att de oftare har försörjningsansvar för hemmavarande barn. 2009/10:1 BILAGA 5 2.7Jämställdhet för äldre kvinnor och män Pensionens nivå beror på arbetsinkomster tidigare i livet. Bristen på ekonomisk jämställdhet för pensionärer är därför en följd av den brist på jämställdhet som rådde då de var förvärvsaktiva. Ett jämställt arbetsliv leder därför i förlängningen även till jämställdhet för dem som gått i pension.52 Inkomstsammansättningen förändras genom livet Inkomsterna från pensionssystemen ser olika ut för yngre och äldre pensionärer. Det beror delvis på de allmänna pensionssystemens framväxt. ATP-systemet infördes och det krävdes då av intjänande för att uppnå full pension. Många äldre ålderspensionärer hann inte tjäna in full ATP innan de gick i pension. Pensionärernas inkomster kommer huvudsakligen från de offentliga systemen men i varierande grad även från tjänstepension eller privata försäkringar. Vissa grupper av äldre, främst ensamstående kvinnor, har även boendestöd. Avkastning på kapital och kapitalvinster utgör också en inkomst för pensionärer, vilken är betydligt vanligare för män än för kvinnor. Sammanboende pensionerade män har högst individuell disponibel inkomst I genomsnitt har ensamstående kvinnliga pensionärer en individuell disponibel inkomst som är av de ensamstående manliga pensionärernas. För sammanboende kvinnliga pensionärer är skillnaden större och deras orsak till att skillnaderna är mindre mellan ensamstående kvinnor och män än mellan sammanboende är att många ensamstående kvinnor har änkepension. och lägst () har sammanboende kvinnor som är . 50Orsaken till att sammanboende män och kvinnor inte har identisk justerad disponibel inkomst är att makarna ibland ingår i olika åldersgrupper. 51Det finns brister i statistiken om växelvis boende barn, då de ofta är folkbokförda hos mamman trots att de även bor hos pappan. En följd av detta är att justerad disponibel inkomst för ensamstående kvinnor med barn ibland underskattas, och att justerad disponibel inkomst för män utan hemmavarande barn överskattas. 52 Samtliga personer över 65 benämns här pensionärer, även om de inte uppbär ålderspension. Somliga i åldersgruppen förvärvsarbetar fortfarande, medan andra redan lämnat arbetsmarknaden . Pensionärernas ekonomiska situation belyses också i bilaga 4 och mer i detalj i Ds 2006:13 Var det bättre förr? Pensionärernas ekonomiska situation . 2009/10:1 BILAGA 5 Tabell 2.5 Disponibel inkomst för pensionärer efter civilstånd och åldersgrupp 2007 Medelvärde, kronor och kvinnors andel, procent Anm. Att justerad disponibel inkomst inte är för alla sammanboende beror på att personer redovisas efter individuell ålder. Vid beräkning av justerad disponibel inkomst ingår även make/maka som inte har fyllt . Källa: HEK, SCB, egna beräkningar. Sammanboende pensionärer har högre justerad disponibel inkomst än ensamstående För en ensamstående är justerad disponibel inkomst samma sak som individuell disponibel inkomst. Skillnaden i individuell disponibel inkomst är stor för sammanboende, men genom antagandet att det sker en utjämning inom hushållet, ökar kvinnors justerade disponibla inkomst till av männens. Sammanboende kvinnor har därför trots låg egen inkomst högre justerad disponibel inkomst än ensamstående män och kvinnor. Kvinnor som är har den lägsta disponibla inkomsten. De har ofta låg inkomstpension som en följd av begränsat förvärvsarbete tidigare i livet. Ytterligare en orsak till att äldre pensionärer har lägre disponibel inkomst än yngre är att pensionernas indexering är lägre än lönetillväxten. Härigenom kommer pensionärernas inkomster att minska relativt de förvärvsaktivas ju de varit pensionerade. Ytterligare en faktor som bidrar till att yngre pensionärer har högre inkomster är att vissa pensionsförmåner utbetalas efter pensioneringen. Genom att män i genomsnitt har högre löneinkomster än kvinnor och i större utsträckning arbetar heltid blir de direkta effekterna något större för män än för kvinnor. beräknas den direkta effekten av regeringens politik bli en ökning av individuell disponibel inkomst för män och för kvinnor. Skillnaden jämnas ut i ett längre perspektiv då regeringens politik kan förväntas öka arbetsutbudet, och därmed arbetsinkomsterna, mer för kvinnor än för män. Sammantaget innebär det att regeringens politik förväntas påverka kvinnor och män ungefär lika mycket, respektive 7,3 procent.53 Diagram 2.3 Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 20062010 Källa: Egna beräkningar. Förslagen i denna proposition beräknas öka inkomsterna något mer för kvinnor än för män.54 Den samlade direkta effekten av de föreslagna åtgärderna på individuell disponibel inkomst beräknas bli något större för kvinnor (1,) än för män (0,). Dessa skillnader tilltar med tiden då jobbskatteavdraget beräknas öka den disponibla inkomsten mer för kvinnor (1,) än för män (0,). 2.8Effekter av regeringens politik Effekterna av regeringens beslutade och föreslagna åtgärder beräknas komma att påverka individuell disponibel inkomst för kvinnor och män ungefär lika 53De regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter framgår av tabell U.2 i bilaga 4 till denna proposition. 54Följande förslag beaktas: Det fjärde steget i jobbskatteavdraget, det höjda grundavdraget för ålderspensionärer, höjda bostadstillägg för dem med sjuk- och aktivitetsersättning samt förbättrade studiemedel. 3 Vidtagna och planerade åtgärder 3.1Jämställdhet bra för tillväxten Det finns ingen motsättning mellan regeringens mål om jämställdhet och hög tillväxt. Jämställdhet bidrar till ekonomisk tillväxt genom att människors kompetens och skaparkraft tillvaratas och främjas. Om kvinnor arbetade i lika hög grad som män och till samma lön skulle ökningen av tillväxten bli betydande. För att fördjupa kunskapen om kopplingen mellan jämställdhet och tillväxt står värd för en på detta tema . Det är viktigt att den ekonomiska politiken har ett jämställdhetsperspektiv. Arbete måste löna sig för såväl kvinnor som män. Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta för såväl anställda som egenföretagare. Kvinnor har lägre inkomster och arbetar ofta deltid. De genomförda och föreslagna stegen av jobbskatteavdraget kan därför få större relativ betydelse för kvinnor än för män och bidra till ökade ekonomiska drivkrafter att gå från deltidstill heltidsarbete. Dessutom bidrar jobbskatteavdraget till att göra det mer lönsamt för föräldrar att fördela föräldraledigheten mer jämställt. Arbete och ansvar för hem och familj måste gå att förena. Skattereduktion för utgifter för hushållsarbete underlättar för kvinnor och män att förena arbetsliv och familjeliv, vilket gynnar kvinnors arbetskraftsdeltagande. Regeringen har även infört en jämställdhetsbonus med syfte att förbättra förutsättningarna för ett jämställt föräldraskap och jämställt deltagande i arbetslivet. 3.2En strategi för jämställdhet inom arbetsmarknad och näringsliv lämnade regeringen skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198) till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av vilka som är de viktigaste utmaningarna för att uppnå jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet samt vilken inriktning politiken bör ha. Vidare redovisas de insatser som regeringen har genomfört och avser att genomföra. Strategin omfattar särskilda åtgärder på . 2009/10:1 BILAGA 5 De viktigaste insatserna med direkt koppling till den ekonomiska jämställdheten redovisas nedan. Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av genomförda åtgärder och resultat i förhållande till strategin. Motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet Regeringen vill bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet. Ett arbete har initierats för att utjämna könsskillnader i olika delar av utbildningsväsendet. Regeringen har tillsatt en delegation för jämställdhet i skolan och en delegation för jämställdhet i högskolan. Främja jämställda villkor för entreprenörskap Tillvaratagandet av kvinnors och mäns potential främjas genom insatser som förbättrar möjligheten att starta och driva företag. Till exempel föreslår regeringen i denna proposition insatser för att uppmuntra och underlätta entreprenörskap och företagande inom vård och omsorg. En översyn av behovet av rådgivning och kapitalförsörjning genomförs. Insatser för ökat företagande bland kvinnor. Jämställt deltagande i arbetslivet Genom att öka möjligheten för kvinnor och män att förvärvsarbeta främjas jämställdheten som utanförskapet minskar. Flera insatser sker inom tre områden: Arbetslinjen stärks, t.ex. genom förändringar i arbetslöshetsförsäkringen och insatser för att stödja arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda kvinnor. Fördelningen mellan betalt och obetalt arbete jämnas ut, bl.a. genom jämställdhetsbonus och skattereduktion för hushållsarbete. För att underlätta återgång till arbete efter sjukskrivningar sker insatser som t.ex. möjligheter att prova nytt arbete under sjukskrivning samt rehabiliteringsgaranti. Skyddet mot diskriminering i arbetslivet har stärkts. Regeringen avser att ta ett antal ytterligare initiativ för att förbättra jämställdheten i arbetslivet bl.a. när det gäller skydd mot våld på arbetsplatsen. 2009/10:1 BILAGA 5 Underbilaga: Begrepp och data Lön: Överenskommen månadslön omräknad till heltid. Strukturlönestatistikens månadslön innehåller flera olika lönekomponenter. Förutom fast lön ingår även fasta lönetillägg och ett stort antal rörliga lönetillägg. Årsvisa belönings-system som t.ex. bonus, vinstdelning eller tilldelning av aktier/optioner ingår inte i lönestrukturstatistiken. Heltid och deltid: Som deltid räknas en överenskommen arbetstid mindre än Percentiler: Populationen delas in i 100 lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Medianen är värdet för den . De som tjänar mer är lika många som de som tjänar mindre än detta värde. Löneskillnader mellan kvinnor och män förklaras delvis av skillnader i yrke, ålder och utbildning. För att få en mer nyanserad bild av löneskillnaderna mellan kvinnor och män kan dessa strukturella skillnader rensas bort genom s.k. standardvägning. Detta sker genom att genomsnittlig månadslön för respektive kön Dessa genomsnittslöner vägs för respektive kön samman med antalet anställda inom varje grupp. finns endast yrkesgrupper på 3-siffernivå att tillgå. Faktorer som inte beaktas vid standardvägning är t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet.55 SSYK: Svensk standard för yrkesklassificering bygger på en internationell yrkesstandard. Den är uppdelad i nio yrkesområden och omfattar 114 yrkesgrupper och 355 olika yrken. 55 Se vidare , C. och , M. (2006) Kvinnors och mäns löner jämförda yrke för yrke, . Svensk utbildningsnomenklatur: SUN 2000 är en standard för klassificering av enskilda utbildningar. SUN moderniserades och anpassades till den internationella standarden . Justerad disponibel inkomst: För att kunna jämföra hushåll av olika storlek justeras hushållets disponibla inkomst för antalet hushållsmedlemmar. Vid justeringen tas även hänsyn till stordriftsfördelar, t.ex. krävs bara en TV-licens oavsett hur många som bor i hushållet. Vid justeringen divideras den disponibla inkomsten med en s.k. ekvivalensskala. Finansdeparte- mentet använder den s.k. PEL-skalan som beräknats från norm för ekonomiskt bistånd, kompletterad med en schablonmässig boendekostnad enligt trångboddhetsnorm 2. Ekvivalensskalan skrivs på matematisk form enligt: Hushållets vikt=(antal vuxna+0, 7*antal barn)0,7 () gör en årlig urvalsundersökning av cirka 17 000 hushålls ekonomiska förhållanden (HEK). Uppgifter samlas in från deklarationsuppgifter, telefonintervjuer och olika administrativa register. Urvalshushållen byts ut . Det innebär att det inte är samma individer som studeras . HEK bygger på s.k. kosthushåll. Ett kosthushåll utgörs av alla personer som bor i samma bostad och har gemensam hushållning. I kosthushållet ingår t.ex. barn som är . Ett kosthushåll kan också bestå av flera generationer, syskon eller kompisar som bor tillsammans och har gemensam hushållning. Barn, som bor lika mycket hos båda föräldrarna, räknas in i det hushåll där de är folkbokförda och ingår således endast i den ene förälderns hushåll. är en panelurvalsundersökning där man kan följa individer över tiden. Databasen bygger på registeruppgifter om av samtliga personer i . I finns uppgifter om bl.a. individernas inkomster, transfereringar och skatter. tillåter såväl tvärsnittssom panelstudier med en hög grad av Då registret enbart baseras på registeruppgifter är informationen om hushållsstrukturen sämre än i HEK. Lönestrukturstatistiken har till syfte att ge en översiktlig och jämförbar statistik om lönestrukturen för hela arbetsmarknaden. Den belyser lönenivå, lönestruktur och löneutveckling. Statistiken innehåller uppgifter om kön, ålder, yrke, utbildning, näringsgren och region. Den är därför lämplig att använda som underlag för olika analyser och jämförelser mellan mäns och kvinnors löner. Statistiken är uppdelad i fem sektorer, privat sektor: arbetare respektive tjänstemän, sektor, landstingssektor och statlig sektor. Statistiken baseras på totalundersökningar av kommuner, landsting och stat och en urvalsundersökning av av löntagarna i den privata sektorn. Samtliga företag med minst 500 anställda är med . 2009/10:1 BILAGA 5 Tabell U.1 Disponibel inkomst för berörda personer med olika inkomstslag 2007 Kronor , och fördelning, procent - Statlig o kom- Anm: Medelinkomsten avser dem som har det aktuella inkomstslaget. Detta medför att värdena på summaraderna inte är lika med summan av de redovisade medelvärdena. Källa: SCB, HEK, egna beräkningar.