prop · GX0355 · 2009-12-01 00:00:00 — Utredningen betonar dock att detta förutsätter att de grupper som befinner sig i utanförskap inkluderas i det civila Den framför också att arbetet för en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap skulle kunna gynnas av ett förstärkt civilt samhälle i dessa områden. lämnar stöd till nya föreningar och aktiviteter i andra former, liksom till kontakter mellan dessa och de redan etablerade organisationerna. Det är i dessa sammanhang viktigt att samla och sprida goda exempel på metoder och strukturer för att uppnå sådana resultat, anser utredningen. I en rapport (IJ2008/1418/UF) framför att människor som kommer till ofta saknar en arena där individens kompetens och intressen kan komma till uttryck och utvecklas. lämnar i rapporten förslag på metoder som skulle kunna bidra till att utveckla det arbete som organisationer inom det civila samhället bedriver för mångfald och för att nå fler människor. Bland dessa förslag kan nämnas ett projekt för engagemangslotsar, eller guider, som föreslås mäkla mellan individens förutsättningar och behov å den ena sidan och organisationernas förutsättningar och behov å den andra. En sådan person skulle kunna fungera som en väg in för den som vill engagera sig men som inte har kontakter eller vet vilka möjligheter som finns. Genom att identifiera individens önskemål och förutsättningar kan lotsen, eller guiden, visa på möjliga uppgifter inom en eller flera organisationer inom det civila samhället. En sådan verksamhet skulle enligt kunna kombineras med en metodbank på Internet, som flera organisationer kan använda sig av. Förslaget om engagemangslotsar påminner om några befintliga verk- samheter, bl.a. Volontärbyrån, vars syfte är att underlätta kontakten mellan volontärer och organisationer inom det civila samhället och att fler ska få ta del av ideellt engagemang. De flesta uppdrag som förmedlas av organisationen är inriktade på frivilligt socialt arbete, men kontakt förmedlas även med organisationer inom idrott, natur och kultur. Ett annat liknande projekt är , som förmedlar kontakter mellan frivilliga och ett stort antal organisationer inom en rad verksamhets- områden. En skillnad mellan förslag om engagemangslotsar å ena sida och Volontärbyrån och å den andra är dock den personliga vägledning som en lots kan förmedla, där möjligheter till engagemang erbjuds den enskilde utifrån hennes eller hans individuella förutsättningar. Betydelsen av personer som kan vägleda och välkomna nya personer in i det civila samhällets organisationer betonas också i rapporten ! Att integrera människor med svensk och utländsk bakgrund i föreningslivet (och , 2006). I rapporten föreslås att mentorer skulle kunna utses för att slussa in nya människor så att deras drivkraft tas tillvara samt för att en verksamhet ska kunna skapas där alla är delaktiga. Som en bakgrund till förslag kan även nämnas att Social- styrelsen 2007 gjorde en kartläggning av frivilligcentraler och motsva- rande verksamheter i (Frivilligcentraler i en kartlägg- ning, 2007). En frivilligcentral är ett informationskontor och en kontaktpunkt för människor som önskar göra frivilliga insatser och de enskilda eller organisationer som har behov av att få hjälp. Frivilligcentralerna finansieras och drivs antingen av kommunerna eller i samverkan mellan kommunerna och frivillig verksamhet. De flesta fri- villigcentraler drivs av kommuner. anslog regeringen medel för uppbyggnad av en nationell stödstruktur för frivillig- centralerna, ett projekt som hanteras av organisationen för fri- villigt socialt arbete. De frivilliga insatser som förmedlas via frivillig- centralerna är oftast punktinsatser. 9.3.3Exempel på verksamheter som bedrivs av det civila samhällets organisationer för ökad delaktighet Många organisationer inom det civila samhället bedriver ett aktivt och betydelsefullt arbete för att nå människor som t.ex. på grund av att de kommit till saknar kontakter inom det civila samhället. Det övergripande syftet är ofta att ge möjligheter för den som vill bli mer delaktig inom det civila samhällets organisationer och bidra till en stärkt social sammanhållning och mänskliga möten mellan personer med olika bakgrund. Som framgår av den rapport från som nämnts i avsnitt 9.3.2 (Integrationsarbete i civilsamhället. Unga och äldre i blick- fånget, 2008) omfattar dessa verksamheter många typer av aktiviteter. Nedan beskrivs några exempel på verksamhet som organisationer inom det civila samhället bedriver för att bidra till en ökad delaktighet och en stärkt social sammanhållning. I avsnitt 9.4.1 beskrivs ytterligare exempel på verksamheter som bedrivs av organisationer inom det civila samhället med särskilt fokus på personer som anlänt till . beskriver sig som en öppen och mångkultu- rell förening som arbetar mot droger och främlingsfientlighet samt för integration, gemenskap och delaktighet i det svenska samhället. Föreningens arbete beskrivs i (, 2006). arbetade Blåband med introduk- tion av kommunplacerade flyktingar på uppdrag av . Verksamheten var inriktad på att få flyktingar att lära känna svenskar och det svenska samhället. När ansvaret för flyktingintroduktionen återtogs av kommunen 2004 började Blåband med nätverksverksamhet för dem som behöver lära sig mer om hur livet fungerar i . En del av flyktingarna har även fortsatt inom verksamheten som ledare, anställda eller medlemmar. I mån av resurser ger Blåband också råd och stöd till personer i kontakter med myndigheter genom sin rådgivningsbyrå. erbjuder Blåband kommuner i att den kan ansvara för introduktion av kommun- placerade flyktingar som har behov av extra stöd och hjälp för att klara av att ta sig in i det svenska samhället. Organisationen bedriver vidare arbetsmarknadsverksamhet med målen att stötta och motivera sina deltagare till arbete, studier med studiemedel samt att se till att utredning och rehabilitering genomförs för de deltagare som har arbetshinder. Föreningen bedriver socialt företagande på ett flertal egna arbetstränings- och praktikarbetsställen, såsom caféer, hunddagis och städservice. grundades också den ekonomiska föreningen , där bland andra ingår som medlem. Föreningens syfte är att bedriva integrationsbefrämjande verksamheter för att öka människors aktiva deltagande i samhälls- och arbetsliv. Verksamheten omfattar bl.a. utbildning, praktik, arbetsträning, friskvård, personlig utveckling och flyktingintroduktion. Föreningen i bedriver ett treårigt projekt med titeln med stöd från Allmänna Arvsfonden. Enligt en förstudie som togs fram inför projektet har många ungdomar med invandrarbakgrund i Malmös utsatta områden svårt att komma in i och ta del av det befintliga föreningslivet. Vision är att ungdomarna ska få möjlighet att göra positiva val i livet, Prop. 2009/10:55 utveckla intresse för fritidsaktiviteter och finna vägar in i föreningslivet. Ett antal ungdomsledare utbildas för att bl.a. skapa nätverk och kontakter med befintligt föreningsliv och slussa de deltagande ungdomarna vidare till de föreningar de vill delta i. Projektet är därför ett omfattande samar- betsprojekt. Ungdomsledarna kommer även att fungera som förebilder och arbeta aktivt med föräldrar för att informera om svenskt föreningsliv och vikten av att delta i fritidsaktiviteter. Projektet genomförs i samar- bete med flera andra organisationer och aktörer. Regeringens bedömning: Medel bör ställas till förfogande för att myndigheten ska kunna utlysa medel som kan sökas av ungdomsorganisationer och andra organisationer inom civilsamhället som vill arbeta med engagemangsguider och liknande metoder av uppsökande karaktär. Dessa metoder bör syfta till att genom uppsökande verksamhet stimulera boende i områden med lägre organisationsgrad, särskilt ungdomar och kvinnor, till kontakter inom det civila samhällets organisationer inom skilda verksamhetsområden. Utredningens bedömning: har inte behandlat denna fråga, som inte heller omfattades av utredningens direktiv. Remissinsatserna: Remissinstansernas synpunkter i frågor om delak- tighet, jämställdhet och mångfald mer generellt beskrivs i avsnitt 9.1. Bedömning i utkastet till proposition: Den bedömning som gjordes i utkastet till proposition var densamma som den som görs , med den skillnaden att åtgärden endast avsåg ungdomar och att andra metoder av uppsökande karaktär inte fanns med. Remissinstanser som lämnat yttranden på utkastet till proposition: Civilsamhällets organisationer i samverkan (Civos), för Ungdomsorganisationer, och Svenska Röda Korset framför att försöksverksamheten med engagemangsguider bör omfatta fler grupper än ungdomar samt att åtgärden bör utformas så att även andra metoder än just engagemangsguider kan användas. Yttrandena i övrigt beskrivs i avsnitt 9.1. Skälen för regeringens bedömning: Det civila samhället spelar en mycket viktig roll för att utvidga människors nätverk. Nätverk har i sin tur stor betydelse för människors etablering på arbetsmarknaden, liksom för deras delaktighet i och tillit till samhället i stort. beskrivits ovan (avsnitt 9.3.3) illustrerar det betydelsefulla arbete som många organisationer inom civilsamhället bedriver för att nå delar av be- folkningen som vanligen inte själva engagerar sig i det civila samhället. Statistiken som beskrivits i avsnitt 9.2 visar att det främst är människor som är väl etablerade i samhället som deltar i föreningslivet och det Det tycks finnas trösklar som motverkar eller hindrar människor från engagemang inom civilsamhällets organisationer. Statistiken visar att en låg grad av deltagande typiskt sett sammanfaller med faktorer som arbetslöshet eller låg inkomst, låg utbildning och bristande föreningstradition i familjen. Vidare visar statistiken på en tydlig nedgång avseende ungas deltagande i civilsamhällets organisationer, i vart fall i form av medlemskap i föreningslivet (se avsnitt 9.2.4). Bostadsområden med lägre organisationsgrad är i många fall de områden där en större andel av de boende än befolkningen i stort har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället. Många större och etablerade organisa- tioner inom civilsamhället vilka kan erbjuda stora nätverk för den som aktiverar sig i organisationen bedriver endast i begränsad utsträckning verksamhet i dessa bostadsområden. Studier pekar också på att färre barn och ungdomar i resursfattiga områden är engagerade i föreningslivet (Fokus 08. En analys av ungas utanförskap, 2008:9). I avsnitt 9.2.4 har redogjorts för att färre kvinnor än män är aktiva och utför frivilligt arbete inom det civila samhällets organisationer samt att denna andel minskar. Aktivitetsgraden är särskilt låg bland unga kvinnor med utländsk bakgrund. Vidare har forskning visat att kvinnor typiskt sett har mindre inflytande i civilsamhällets organisationer än män. Staten och myndigheterna kan inte styra fram sociala nätverk och ideellt engagemang men har möjlighet att stödja den verksamhet som organisationer själva utformar och bedriver. förslag om aktiv vägledning till engagemang inom civilsamhällets organisationer (se avsnitt 9.3.2) är intressant i detta sammanhang. Det är särskilt viktigt att finna former för att stimulera personer som inte varit aktiva inom civilsamhällets organisationer till engagemang. Många organisationer bedriver ett omfattande sådant arbete, vilket regeringen önskar främja ytterligare genom att stödja en försöksverksamhet med engagemangsguider och andra liknande metoder av uppsökande karaktär. Dessa engagemangsguider bör ha uppgiften att stimulera boende i områden med lägre organisationsgrad, särskilt ungdomar och kvinnor, till verksamhet och kontakter inom civilsamhällets organisationer inom olika verksamhetsområden. Syftet med verksamheten bör vara att trösklarna till ideellt engagemang och nya nätverk ska sänkas för personer som annars inte skulle ha sökt sig till sådan verksamhet. Detta förutsätter dock att verksamheten är av uppsökande karaktär. En sådan uppsökande verk- samhet kan underlättas genom att organisationerna samverkar med myndigheter och andra aktörer som träffar personer som t.ex. är arbets- lösa eller av andra skäl behöver stärka sina nätverk. Mot bakgrund av de synpunkter som organisationer inom det civila samhället framfört bedömer regeringen att den planerade försöks- verksamheten med engagemangsguider, som i den preliminära versionen av propositionen endast riktade sig mot ungdomar, bör vidgas till boende i områden med lägre organisationsgrad, särskilt ungdomar och kvinnor. Regeringen avser därför att ställa medel till förfo- gande för att myndigheten ska kunna lysa ut medel som kan sökas av ungdomsorganisationer och andra organisationer inom det civila samhället som vill arbeta med engagemangsguider eller liknande metoder av uppsökande karaktär. Medlen bör fördelas så att de organisationer som är involverade i arbetet finns inom ett flertal verksamhetsområden. Som ett led i arbetet bör de organisationer som får stöd återrapportera sin verksamhet och sina resultat till . Utifrån dessa rappor- ter bör sammanställa en rapport till regeringen . 9.4Det civila samhällets arbete för nyanlända invandrares introduktion och etablering 9.4.1Exempel på verksamheter som bedrivs av civilsamhällets organisationer för nyanlända invandrares introduktion Många organisationer inom det civila samhället bedriver ett betydelse- fullt arbete för att bidra till nyanländas introduktion. Detta arbete bör ges de bästa möjliga förutsättningarna att utvecklas vidare. Mot den bak- grunden har regeringen fattat beslut om en dialog om relationerna mellan staten och idéburna organisationer inom integrationsområdet. Denna dialog beskrivs närmare i avsnitt 9.4.2. Nedan beskrivs några exempel på praktiskt arbete som bedrivs av det civila samhällets organisationer inom området. De ska ses just som exempel som beskrivs i illustrerande syfte. Antalet organisationer som bedriver arbete med frågor om integration är stort, vilket bl.a. framgår av den dialog som regeringen initierat på integrationsområdet, där ett åttiotal organisationer deltar. I har 5i12-rörelsen i samverkan med och i genomfört en förstudie om det arbete som organisationer inom det civila samhället bedriver för flyktingar och invandrare (Frivilligorganisationers engagemang för flyktingar och invandrare i , Rapport från förstudie, 2008). Syftet var bl.a. att kartlägga organisationernas nuvarande insatser och erfarenheter av kommunernas introduktionsarbete samt vilka möjlig- heter som finns för att utveckla organisationernas insatser. Rapporten innehåller även förslag om hur samverkan mellan olika aktörer skulle kunna förbättras på detta område. I rapporten framförs att fokuseringen på arbetets betydelse för integration av nyanlända invandrare är nödvändig men inte tillräcklig. En helhetssyn på individen innebär också att villkoren utanför arbetet måste förbättras för att utrikes födda ska kunna delta i samhällslivet på samma villkor som andra. Föreningslivet är också viktigt när det gäller att skapa nya mötesplatser och som en del i demokratin, framför rapportför- fattarna. Genom sina stora kontaktnät är det civila samhällets organisa- tioner en viktig arena för sociala nätverk som kan bidra till större öppenhet, motverka diskriminering och erbjuda vägar in i arbetslivet Enligt den kartläggning som genomfördes i förstudien var den vanligaste insatsen som föreningarna deltog i att anordna någon form av mötesplats, de flesta med både en social funktion och någon form av sysselsättning. Föreningsaktiva fungerade också ofta som kontakt- personer till enskilda flyktingar eller invandrare, både formellt som gode män och förvaltare och mer informellt i fadderverksamhet. Andra exempel på ideella insatser var lägerverksamhet, läxläsning, volontär- verksamhet, särskilda aktiviteter för kvinnor, idrott och friluftsliv, språkträning, studiecirklar, opinionsbildning samt individuellt stöd. Ungefär hälften av insatserna utfördes uteslutande på de föreningsaktivas fritid. Dessa insatser beskrivs som betydelsefulla eftersom de allra flesta aktiviteter som kommuner och andra officiella aktörer genomför sker under arbetstid. Av förstudien framgår också att den andra hälften av insatserna rör arbetstid eller både arbetstid och fritid. Ett hinder för att detta arbete skulle utvecklas ytterligare är enligt studien bristen på mötes- lokaler. I rapporten föreslås att kommunerna och arbetsförmedlingarna gemensamt inventerar lämpliga föreningsarbetsplatser för praktik och arbete för invandrare och flyktingar samt att organisationer inom det civila samhället ska ta initiativ till att öka andelen utrikes födda inom organisationerna genom bl.a. utbildning om diskriminerings- och mång- faldsfrågor. Det föreslås också att fler forum för samverkan ska skapas mellan det civila samhället och kommunerna. Vidare föreslås att kommu- nerna ska se över sina allmänna bidragsvillkor till det civila samhällets organisationer i syfte att prioritera insatser inom introduktion och inte- gration, samt att organisationerna som en försöksverksamhet på entre- prenad ska kunna få ansvar för en mindre del av introduktionen med efterföljande utvärdering av Kommuner och Landsting (SKL). Ett annat exempel på verksamhet för nyanlända invandrare är Partnerskap , som bedrivs i samverkan mellan i , sex kommuner och Nätverk Social Ekonomi . Syftet med projektet är att utveckla metoder och skapa förutsättningar för en grund- läggande samhälls- och hälsoinformation till asylsökande och nyanlända invandrare i kommuner. Partnerskap ska också skapa förutsättningar för föreningslivet att delta som en resurs inom motta- gandet och introduktion av asylsökande och nyanlända invandrare. Inom ramen för projektet bedriver Nätverk Social Ekonomi delprojektet en aktiv part i introduktionsverksamheten, även kallat Integration i förening. Integration i förening går ut på att ge deltagare i svenskundervisning för invandrare (sfi) information om det svenska föreningslivet och att därefter matcha nyanlända invandrares fritids- intressen med de lokala föreningars utbud. Tanken är att olika former av delaktighet i föreningslivet kan förbättra förutsättningarna för nyanlända att lättare kunna lära sig samhällets koder, att prata svenska i vardagen samt att skapa ett kontaktnät och därigenom öka deras möjligheter att kunna påverka sin livssituation. SKL:s rapport kan inte göra allt men alla kan göra något (2009) om regionalt samarbete kring nyanlända invandrares etablering visar på behovet av ett samarbete över kommunala och andra gränser, och av att flera aktörer samarbetar kring nyanlända invandrares etablering. I rappor- ten konstateras att det varit känt att en enskild kommun inte alltid kan erbjuda det stöd som en nyanländ invandrare kan behöva. Det finns ett behov av en mångfald aktörer och utförare. Trots denna insikt har arbetet med det gränsöverskridande samarbetet mellan kommuner och andra aktörer inte kommit så långt ännu, framförs det i rapporten. Studien visar att kommunerna bl.a. tar upp att det finns behov av sam- verkan med lokala aktörer, t.ex. arbetsgivare och det civila samhällets organisationer. Ideella föreningars () arbetade med projektet i förening. Syftet med projektet var att genom föreningslivet underlätta introduktionen och integrationen för nyanlända invandrare samt att undersöka om föreningslivet även kan ha en roll i introduktions- och integrationsarbete. I projektet bedrevs bl.a. matchning mellan nyanlända invandrare och föreningar utifrån den nyinvandrade personens fritidsintressen. den var att många invandrade personer framfört till MIP att de hade för få kontakter med personer som bott länge i och nästan inga möjligheter att prata svenska utanför sitt deltagande i sfi-undervis- ningen. kunde det vara svårt för personer som kommit till att hitta rätt i föreningslivet och ta första steget till en föreningskontakt. Bland erfarenheterna från projektet kan nämnas att okunskapen om vad en förening är och om hur föreningar fungerar i var stor bland de sfi-elever som deltog. En film som skildrade föreningslivet blev ett viktigt arbetsredskap, framför allt i förhållande till de sfi-elever som ännu inte kunde svenska. Intresset bland de deltagande sfi-eleverna var stort, och många önskade kontakt med föreningslivet inte bara för sin egen del, utan även för sina barn. Matchningen tog dock mycket tid, varför återkoppling och uppföljning efter den första kontakten var nödvändig. Vidare fanns det behov av att återkommande samla föreningarnas kontaktpersoner så att dessa hade ett forum för ett utbyta erfarenheter. Utbildning av föreningsinformatörerna var också mycket viktig för att dessa skulle kunna möta nyanlända invandrare på ett bra sätt. 9.4.2Dialog mellan regeringen, idéburna organisationer och Kommuner och Landsting inom integrationsområdet Regeringen har genom ett regeringsbeslut bjudit in idé- burna organisationer som verkar inom integrationsområdet, inklusive organisationer som arbetar med nyanlända invandrares etablering, till en dialog om hur relationerna mellan regeringen och de idéburna organisa- tionerna kan utvecklas vidare inom området. Även organisationer som arbetar för att skapa bättre förutsättningar för en eventuell framtida etablering i har bjudits in till dialogen. Regeringens syfte med dialogen är att tydliggöra de idéburna organisationernas roll inom inte- grationsområdet samt för mottagandet av asylsökande och nyanlända invandrares etablering. Dialogen ska också möjliggöra för idéburna organisationer att vara utförare på likvärdiga villkor med andra aktörer som är verksamma inom området. Dialogen kan komma att leda till en överenskommelse för att stödja framväxten av en större mångfald av utförare inom integrationsområdet. Kommuner och Landsting har också bjudits in att delta i processen. Särskilt berörda myndigheter, såsom och Arbetsförmedlingen, har deltagit och givits möjlighet att ge sina synpunkter. Som skäl för sitt beslut har regeringen bl.a. anfört att många idéburna organisationer bedriver ett omfattande arbete på integrationsområdet och inom mottagandet av asylsökande. Detta arbete bör erkännas och ges förutsättningar att utvecklas vidare. Genom organisationernas flexibilitet, lokala förankring och självständighet från det offentliga kan idéburna organisationer bidra till en mångfald av utförare på området. Genom att organisationer kan komma i direkt kontakt med asylsökande och ny- anlända kan organisationerna också bidra till att förmedla information om det svenska samhället. Vidare kan idéburna organisationer genom att arbeta med och inkludera personer med olika bakgrund bidra till för- bättrad integration i samhället, t.ex. när det gäller nyanlända invandrares Prop. 2009/10:55 etablering i arbete, boende och reguljär utbildning. ring i samhället skulle medföra stora mänskliga och samhällsekonomiska vinster. I syfte att förtydliga relationen mellan staten och det civila samhället i arbetet för nyanlända invandrares etablering och förbättrad integration i övrigt ska dialogen utveckla former och metoder för de idéburna organisationernas medverkan i insatser för nyanländas etablering samt andra insatser som syftar till att skapa bättre förutsättningar för deras etablering i . (Integrations- och jämställdhets- departementet) planerar t.ex. att ge Ideella föreningars () i uppdrag att planera och genomföra ett seminarium om metoder för att underlätta nyanländas engagemang i föreningslivet och, om det bedöms lämpligt, bilda ett nationellt nätverk av organisationer som arbetar med detta. Uppdraget planeras även omfatta erfarenheter ska utbytas och att befintliga metoder ska formuleras i ett metodmaterial. Redovisningen av uppdraget planeras . Inom ramen för dialogen ska också en inventering göras av de idéburna organisationernas verksamheter på området och villkoren för dessa, liksom hinder för de idéburna organisationernas arbete.