prop · GX031d5 · 2009-09-21 00:00:00 — Andelen klienter med verkställighetsplaner används som en indikator för att påvisa resultat för målet att minska återfall i brott. Av samtliga intagna med en fängelsedom hade en verkställighetsplan . För klienter i frivården med dom på skyddstillsyn som verkställt hade en verkställighetsplan. Bland villkorligt frigivna, dömda till minst tre månaders fängelse och som stått under övervakning eller mer var andelen med verkställighetsplan . Brotts- och missbruksrelaterade program samt övrig programverksamhet Diagram 3.2 Sysselsättningstimmar vid anstalt f yllnad sersät t ning ) missb ruksp ro g ram Sysselsättningsgraden i anstalt minskade med en procentenhet. Arbetsdriftens andel av den utnyttjade programtiden låg kvar på samma nivå som föregående år. Antalet klienter som deltagit i klientutbildning har ökat och antalet utfärdade betyg har ökat markant. Även antalet klienter som fullföljt brotts- och missbruksrelaterade program såväl i anstalt som under frivård har ökat betydligt jämfört med . Kriminalvården har inlett ett omfattande arbete för att ta reda på vilken effekt de olika programmen har på återfallen i brott. Resultatet av den pågående utvärderingen kommer att utgöra ett viktigt redskap i Kriminalvårdens fortsatta arbete med att förebygga återfall i brott. infördes nya regler i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt om utökade möjligheter till utslussning. En av målsättningarna med de nya reglerna var att åstadkomma en förbättrad och mer strukturerad övergång från livet i anstalt till livet i frihet. De förändrade reglerna innebär bland annat att två nya utslussningsalternativ införts, utökad frigång och vistelse i halvvägshus. Av Brottsförebyggande rådets första delrapport (reform för bättre utslussning i Kriminalvården, Vilka blev effekterna ? Rapport 2008:19) i utvärderingen av de nya reglerna om utökad utslussning framgick att reformen inte lett till någon ökning av andelen intagna som får utslussning. Av en uppföljande delrapport som publicerats av framgår att andelen intagna som får utslussning ökat . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Antalet utslussningsåtgärder som inletts har ökat jämfört med . Ett ökat antal klienter har slussats ut genom utökad frigång medan antalet klienter som slussats ut genom vårdvistelser minskat något. Diagram 3.3 Utvecklingen av IÖV-utsluss/utökad frigång 20062008, påbörjad IÖV-utsluss/utökad frigång1 Källa: Kriminalvården. Diagram 3.4 Påbörjade § 34-placeringar/vårdvistelser1 2006 Källa: Kriminalvården. Det nya utslussningsalternativet vistelse i halvvägshus hade inledningsvis en trög start. En positiv utveckling kan dock noteras, 76 klienter har påbörjat utslussning till halvvägshus vilket är en tredubbling i förhållande till föregående år. Kriminalvården har åren 20022007 tillförts betydande tillskott inom ramen för en särskild narkotikasatsning för att identifiera och bekämpa narkotikamissbruket. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 tillskapat strukturer för narkotikabekämpning genom att till exempel inrätta särskilda behandlingsanstalter, hindra och förebygga införsel av narkotika och på så sätt förhindra missbruk i anstalt med mera. Av Brottsförebyggande rådets slututvärdering av narkotikasatsningen inom kriminalvården (Behandling av narkotikamissbrukare i fängelse, En effektstudie, Rapport 2008:18) framgår att det finns en tydlig skillnad i återfall mellan klienter som vistats på kriminalvårdens narkotikabehandlingsavdelningar och en kontrollgrupp av klienter som frigetts från anstalt innan narkotikasatsningen startade. Uppdraget är komplext eftersom det handlar om att förhindra missbruk, motivera enskilda klienter till ett drogfritt liv och förbereda dem för en återanpassning i samhället utan droger och kriminalitet. Det är ett angeläget och viktigt uppdrag och Kriminalvården måste fortsatt vidta kraftfulla åtgärder för att stävja narkotikamissbruket. Antalet rymningar används som en indikator inom säkerhetsområdet. Rymningar från svenska anstalter har minskat påtagligt . Antalet rymningar från slutna anstalter har minskat med . i relation till antalet intagna är minskningen av antalet avvikelser ännu tydligare. Diagram 3.5 Antal rymningar direkt från sluten anstalt per 100 000 vårddygn 19992008 rymde 62 intagna direkt från anstalt, varav fem från slutna anstalter. att antalet rymningar direkt från anstalt fortsätter minska . Det är viktigt att förberedelse för frigivningen sker på ett välplanerat sätt. Ett första steg för att åstadkomma detta är att upprätta individuella verkställighetsplaner för alla klienter. Kriminalvården har ökat ansträngningarna på detta område och regeringen noterar att myndigheten numera uppvisar ett resultat som innebär att man tagit ett avgörande steg mot målet att alla klienter ska ha en plan för sin verkställighet. Regeringen vill dock understryka vikten av att arbetet med att säkerställa kvaliteten i verkställighetsplaneringen. Kriminalvården måste öka ansträngningarna för att öka deltagandet i arbetsdriften och övrig programverksamhet. I den övergripande målsättningen för regeringens politik är arbetslinjen en hörnsten. Samverkan mellan Kriminalvården och Arbetsförmedlingen måste utvecklas vidare. Kriminalvården måste också i samverkan med andra aktörer i samhället vidta åtgärder för att skapa arbete och meningsfull sysselsättning under verkställigheten. Det arbete som inleds i förebygga återfall i brott måste fortsätta efter verkställighetens slut. I detta arbete är de intagnas egen motivation till förändring av central betydelse. Det är tillfredställande att frivården getts en tydligare roll i planeringen av verkställigheten för alla klienter i verksamheten. Regeringen vill dock understryka betydelsen av att Kriminalvården fortlöpande vidtar åtgärder för att öka andelen intagna som blir föremål för utslussningsåtgärder. Regeringen vill betona vikten av att myndigheten utarbetar system för att mäta resultatet av sina insatser och för att goda arbets- och behandlingsmetoder ska få spridning i organisationen. Allt fler som tas in i anstalt eller påbörjar verkställighet av frivårdspåföljd är narkotikamissbrukare. Det är angeläget att Kriminalvården fortsätter arbetet med att förhindra förekomsten av narkotika i anstalt och att bekämpa narkotikamissbruket. Att bekämpa narkotikamissbruket är av väsentlig betydelse för att förebygga återfall i brott. Det är därför särskilt viktigt att Kriminalvårdens åtgärder på detta område är effektiva. ökad kunskap om effekterna av Kriminalvårdens insatser på detta område är den pågående utvärderingen av programverksamheten. 3.5.6Reparativ verksamhet (Stöd till brottsoffer) Allmänt om verksamheten och måluppfyllelsen verkar som enda myndighet inom denna verksamhet. Målet för verksamheten är att skadeverkningarna av brott ska minska. Indikatorer för att bedöma måluppfyllelsen är antalet brottsskadeansökningar som hanteras av , handläggningstiden av ett ärende och hur mycket som faktiskt betalas ut i ersättning. Utifrån de valda indikatorerna anser regeringen att målet för verksamhetsområdet har uppnåtts. Antalet brottsskadeärenden ligger fortfarande på en hög nivå. Handläggningstiderna för brottsskadeärendena är korta, i genomsnitt drygt . Summan av utbetald brottsskadeersättning har minskat något och uppgår till . Verksamheten omfattar både verksamhet och de transfereringar som utgörs av kostnader för brottsskadeersättningar under anslaget 4:11 Ersättning för skador på grund av brott. Även brottsofferfonden ingår i verksamheten. Brottsofferfondens medel är inte uppförda på statsbudgeten utan finansieras huvudsakligen av lagöverträdare som betalar en särskild avgift till fonden. Fondens medel används för verksamhet som gagnar brottsoffer. har kostnaderna inklusive transfereringar för verksamheten i löpande priser ökat med och uppgick till . Kostnaderna för brottsskadeersättning svarar för drygt hälften och bidrag från brottsofferfonden för närmare en fjärdedel av de totala kostnaderna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.19 Kostnadsutvecklingen 20062008 Källa: årsredovisning. Myndigheter som samverkar inom verksamheten ansvarar ensam för ärendehantering och utbetalning av brottsskadeersättning. Att brottsoffer nås av informationen om rätten till brottsskadeersättning förutsätter dock ett nära samarbete med polismyndigheterna, , och de enskilda domstolarna. Det gäller även information om möjligheten till vittnesstöd till målsäganden och vittnen i samband med kallelser inför förhandling i domstol. Det är även viktigt att polismyndigheterna i samband med anmälan om brott informerar brottsoffer om möjligheterna till stöd och hjälp. Både antalet inkomna ansökningar om brottsskadeersättning och antalet avgjorda ärenden minskade något jämfört med men ligger fortfarande på en hög nivå. utbetalades sammanlagt i brottsskadeersättning, vilket är en liten minskning i förhållande till föregående år. Omloppstiden för ett ärende att registreras, beredas, avgöras och expedieras var i genomsnitt drygt . Diagram 3.6 Antal inkomna och avgjorda ärenden 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Källa: årsredovisning 2008. Intäkterna från regressverksamheten det vill säga krav på gärningsmannen om återbetalning av ersättningen ökade med totalt och uppgick till . Intäkterna från regressen finansierar nu drygt en fjärdedel av den utbetalade brottsskadeersättningen. Diagram 3.7 Utbetald brottsskadersättning samt intäkter från regress Källa: årsredovisning 2008. var Brottsofferfondens intäkter . Detta belopp fördelades till olika brottsofferinriktade projekt och verksamheter. Cirka hälften av fondens medel, , beviljades till organisationer i den ideella sektorn. Dessa beviljades medel i verksamhetsstöd, som vittnesstödsbidrag och till utbildnings-, informations- och utvecklingsprojekt. Merparten av bidragen till organisationerna i den ideella sektorn avsåg stöd till brottsofferjourer. Vidare beviljades av fondens medel till viktimologiska forskningsprojekt inom olika ämnen och inriktningar. I övrigt beviljades av medlen till projekt som genomförs i offentlig regi och en procent av medlen till projekt i privat regi. tillhandahåller ett lättförståeligt material översatt till flera språk som sprids genom ett samarbete med rättsväsendets myndigheter, ideella organisationer, socialtjänst samt hälso- och sjukvården. På hemsidan finns lättillgänglig och tydlig information för brottsoffer. har även myndigheten lanserat den webbaserad Rättegångsskolan med information till bland annat brottsoffer och vittnen om hur rättegången går till. har arrangerat flera större utbildningstillfällen under verksamhetsåret till exempel i samband med , och deltar även i grund- och vidareutbildning för personal inom rättsväsendet. Målgruppen vid större utbildningstillfällen är oftast yrkesverksamma inom rättsväsendet, och organisationerna inom den ideella sektorn. Totalt nådde myndigheten via dessa arrangemang omkring 3 300 personer . Handläggningen av brottsskadeärenden är effektiv och den genomsnittliga handläggningstiden är kort. Intäkterna från regressverksamheten fortsätter att öka även om ökningen har avmattats något. Att utöva regress från den dömde gärningsmannen är betydelsefullt från ekonomisk synpunkt men även av rättviseskäl för brottsoffret och som en signal och reaktion från samhället. Det är viktigt att brottsoffer får information om sina rättigheter och möjligheter till stöd och hjälp. har genomfört stora informationssatsningar för att sprida kunskap om detta. Myndighetens arbete med att sprida information till brottsoffer fungerar väl. Allmänt om verksamheten och måluppfyllelsen Målet för verksamhetsområdet verksamhet var , vad avser polisorganisationen, att de arbetsuppgifter som inte är brottsbekämpande ska utföras med utgångspunkt i individernas behov. Regeringens bedömning är att målet inte har uppfyllts. av de samtal som har kommit in till Polisens kontaktcenter (PKC) har besvarats . Dessutom har samtal till polisens växel i allt för stor omfattning kopplats runt inom polisorganisationen. För att komma till rätta med de problem som har funnits inom PKC-verksamheten beslutade att en omorganisation av verksamheten skulle genomföras . De första erfarenheterna av den nya organisationen är att svarstiderna har förkortats jämfört med . Till verksamhetsområdet hör också deltagande i internationella fredsfrämjande insatser. Efterfrågan på deltagande av poliser och andra experter från rättsväsendet är fortsatt hög. Resursinsatsen har sammantaget ökat Tabell 3.20 Kostnadsutvecklingen 20062008 Källa: Myndigheternas årsredovisningar. Resursinsatsen har totalt ökat . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Polisens servicenivå är betydelsefull i sig och för den bild medborgarna har av polisen. Regeringen betonar vikten av att fortsätter arbetet med kvalitetshöjande åtgärder vid PKC, bland annat genom att förbättra svarstiderna. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende rättsväsendets myndigheter. har granskat hur det rättsliga myndigheterna hanterar unga lagöverträdare (RiR 2009:12). Regeringen överväger vilka åtgärder som kan vara aktuella med anledning av granskningen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.21 Utgiftsutveckling 19992009 1:11 Ersättning för skador på 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa 1:14 Avgifter till vissa inter- 1:15 Bidrag till lokalt 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 19 614 189 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 808 036 tkr prisnivå. Anslaget används för att finansiera polismyndigheternas, och verksamhet. Anslaget används också för att samordna och utveckla rättsväsendets informationsförsörjning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.23 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De offentligrättsliga avgifter som inte får disponeras är avgifter från tillståndsgivningen samt penningtransporter. Däremot disponerar polisorganisationen avgifter från stämningsmannadelgivning, passhantering och nationella ID kort. Avgiftsintäkterna från passhanteringen beräknas öka allteftersom de 10-åriga passen fasas ut. (varav tjänsteexport) (36 992) (36 992) (varav tjänsteexport) (35 000) (35 000) (varav tjänsteexport) (35 000) (35 000) 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Den uppdragsverksamhet som ovanstående intäkter avser är, förutom tjänsteexport, prover som utförs av , utbildning av ordningsvakter samt kontroll av väktarhundar. Brottsbekämpning förutsätter att det finns poliser där brott begås och på de tider de begås. Brottsförebyggande arbete förutsätter bland annat polisnärvaro. Medborgarna behöver se poliser i aktiv yttre tjänst för att få förtroende för verksamheten. För att öka den polisiära närvaron, öka utredningskapaciteten och förebygga brott behöver fler poliser i yttre tjänst. Regeringens mål är att det 2010 ska finnas 20 000 poliser. Satsningen på ett ökat antal poliser har förbättrat polisens förutsättningar att vara närvarande och synliga i hela landet samt att kunna förhindra och utreda fler brott. Även förutsättningarna för att effektivt kunna bekämpa den grova organiserade brottsligheten har förbättrats genom de satsningar som regeringen har gjort. Polisen ges också möjlighet att vidareutveckla de IT-baserade verksamhetsstöden. Utvecklingsarbetet ska bland annat bidra till att underlätta utbytet av information mellan rättsväsendets myndigheter. För att finansiera de fortsatta satsningarna på polisen föreslås anslaget till polisorganisationen öka med 1 . Anslaget beräknas öka med ytterligare 2011 och 2012. Som en följd av regeringens mål att det ska finnas 20 000 poliser 2010 antogs fler studenter än normalt till polisutbildningen. Utbildningen berättigar till studiemedel. Utökningen av antalet utbildningsplatser innebar ökade utgifter för studiemedel och studiemedelsräntor. För att bidra till finansieringen av de ökade utgifterna för studiemedel och studiemedelsräntor minskades anslaget till polisorganisationen 2009 med . Från och med innevarande år antas färre studenter till polisutbildningen. Därmed minskar också utgifterna för studiemedel och studiemedelsräntor. Mot bakgrund av det ökas polisorganisationens anslag med finansiering från anslagen för studiestöd och studiemedelsräntor. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Resterande del har betalat. ska de båda myndigheterna inte längre betala avgifterna utan de kommer att ingå i den totala EU-avgiften. Som en följd av detta föreslås anslaget till polisorganisationen . har övertagit ansvaret för Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning () från . Därför föreslås att anslaget till polisorganisationen minskas med . Anslaget 4:1 m.m. ökas med motsvarande belopp. Därutöver föreslås att anslaget till polisorganisationen ökas med . Medlen ska användas för att samordna och utveckla rättsväsendets informationsförsörjning. föreslås att anslaget till polisorganisationen ökas med i syfte att ytterligare förbättra och effektivisera polisens arbete med verkställigheter av lagakraftvunna avslags- och utvisningsbeslut. Motsvarande minskning görs av anslag. Övergången till kostnadsmässig redovisning mot anslag kan för polisens del innebära en större anslagsbelastning . Det är svårt att redan nu beräkna de effekter som uppstår till följd av den ökade belastningen. Regeringen följer denna fråga. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 19 anvisas under anslaget 1:1 . 19 795 954 000 Tabell 3.25 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 947 492 tkr prisnivå. 3Motsvarar 948 385 tkr prisnivå. Anslaget används för Säkerhetspolisens förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Säkerhetspolisen . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Säkerhetspolisen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 180 578 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 221 129 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. kärnuppgifter består i att leda förundersökningar, besluta i åtalsfrågor och företräda det allmänna i domstol. Utöver sin operativa verksamhet bedriver metod- och rättsutveckling samt rättslig uppföljning och tillsyn. har en viktig roll i rättskedjan mellan polisen och domstolarna. Åklagarna påverkar såväl kvaliteten på polisens utredningsverksamhet som processen i domstol. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Ärendeinflödet till fortsätter att öka vilket huvudsakligen beror på ett ökat inflöde från polisen. Även andra myndigheters satsningar på att brott i större utsträckning ska kunna utredas och lagföras innebär ett ökat ärendeinflöde till . Sådana satsningar görs bland annat inom och . Eftersom har en viktig brottsbekämpande roll mellan polisen och domstolarna får dess verksamhet inte riskera att bli en trång sektor som hindrar ett effektivt ärendeflöde i rättskedjan. måste ha förutsättningar för att svara upp mot de krav som ställs på verksamheten, bland annat när det gäller att hantera det ökande ärendeinflödet, ungdomsbrott, våldsbrott i nära relationer och grov organiserad brottslighet. För att kunna göra detta på ett effektivt sätt med bibehållen hög kvalitet föreslår regeringen att anslaget ökas med . Anslaget beräknas öka med ytterligare 2011 och 2012. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:3 . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringens förslag: Den rådgivande nämnden vid avskaffas. Ärendet och dess beredning: Den rådgivande nämnden vid den dåvarande centrala förvaltningsmyndigheten inrättades . Skälet var att medborgarna skulle få ett visst inflytande över åklagarverksamheten (se Ds Ju 1983:19 s. 106 f., prop. 1984/85:100 bil. 4 s. 65, 1984/85:JuU30 s. 2). Nämnden yttrar sig i frågor som gäller administrationen av åklagarväsendet, utfärdandet av föreskrifter och allmänna råd samt tillsynsverksamheten i den mån den faller utanför den egentliga åklagarfunktionen. Nämndens mening ska inhämtas i ärenden som är av större vikt eller av principiell betydelse. Riksåklagaren, som är myndighetschef, ska också fortlöpande hålla nämnden informerad om myndighetens verksamhet (a. bet. s. 2 och 7 § förordningen [2007:971] med instruktion för ). Regeringen utser ordförande och övriga ledamöter i bestämd tid. Ledamöterna nomineras av de partier som är representerade i och har därmed en parlamentarisk anknytning. Mot bakgrund av utvecklingen av de statliga myndigheternas ledningsformer har det gjorts en bedömning av om nämnden bör finnas kvar eller avskaffas och eventuellt ersättas med något annat organ. En promemoria i ärendet har upprättats inom . Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i (dnr Ju2009/3627/Å). Förslaget i promemorian: I promemorian föreslås att den rådgivande nämnden vid ska avskaffas och ersättas av ett insynsråd. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller lämnat detta utan erinran. Skälen för regeringens förslag: verksamhet är av sådant slag att det är lämpligt med någon form av organ för medborgerligt inflytande på central nivå. Den fråga som närmast bör ställas är om ett sådant organ bör vara en rådgivande nämnd eller ett insynsråd. I den moderna statsförvaltningen har begreppet rådgivande nämnd alltmer kommit att utmönstras. Statsmakterna har strävat efter att renodla myndigheternas ledningsformer. Det har bland annat kommit uttryck i myndighetsförordningen (2007:515), som trädde i kraft . När det gäller enrådighetsmyndigheter anges där att om regeringen har bestämt att det ska finnas ett insynsråd vid myndigheten, ska rådet utöva insyn i verksamheten och ge myndighetschefen råd (9 §). Det finns insynsråd vid en rad andra enrådighetsmyndigheter, bland annat vid , som är en åklagarmyndighet för ekobrottsbekämpning.