prop · GX0317 · 2009-10-08 00:00:00 — Andra stycket innehåller en upplysning om att bestämmelserna i 17 § förvaltningslagen (1986:223) gäller avseende näringsidkarens rätt att få del av och yttra sig över uppgifter som tillförts ärendet genom någon annan än näringsidkaren själv. Underrättelseskyldigheten gäller med de begränsningar som följer av 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Uppgifter som inkommer från den utländska behöriga myn- digheten i samband med förhandlingarna om ömsesidig överens- kommelse kan omfattas av utrikessekretessen i 15 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. Det bör därför prövas om begränsningarna i 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen är tillämpliga innan underrättelse sker av sådana uppgifter Bestämmelser av motsvarande innebörd finns bl.a. i 3 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324). Se vidare avsnitt 5.16. Enligt paragrafen ska ta ut en avgift av näringsidkaren i samband med att ansökan om prissättningsbesked kommer in. Lagrådet har funnit att det föreslagna förfarandet främst har frivillig karaktär och att regeringen därmed kan besluta föreskrifter om avgifterna inom ramen för sin restkompetens (8 kap. 13 § första stycket 2 regerings- formen). Det i lagrådsremissen förslagna bemyndigandet till regeringen att meddela föreskrifter skulle följaktligen vara onödigt. Regeringen gör i likhet med Lagrådet bedömningen att föreskrifterna om avgifter kan beslutas av regeringen inom ramen för dess restkompetens. Det föreslagna bemyndigandet i andra stycket har därför tagits bort. Även i övrigt har paragrafen justerats i enlighet med vad Lagrådet har förordat. Av paragrafen följer att i ett enskilt fall får besluta om befrielse från hela eller en del av avgiften, om det finns särskilda skäl för det. Genom uttrycket i ett enskilt fall klargörs att beslut om befrielse inte ska ske genom föreskrifter. Särskilda skäl att medge befrielse kan föreligga om avgiftens storlek framstår som oskälig i det aktuella fallet, t.ex. därför att fråga är om ett mindre företag eller att ansökan avser flera länder och betydande samordningsvinster uppkommer. Vidare kan det i vissa fall framstå som oskäligt att avgiften ska kvarstå om en ansökan exempelvis avslås eller avvisas innan vidtagit mer än begränsade åtgärder i ärendet. Frågan om det föreligger särskilda skäl för befrielse måste bedömas från fall till fall. Se vidare avsnitt 5.18. Av paragrafen följer att beslut enligt denna lag inte får överklagas. Det nu sagda gäller såväl prissättningsbeskedet som övriga beslut av , såsom beslut om att avslå eller avvisa en ansökan om prissättningsbesked, beslut om att ändra ett prissättningsbesked, beslut om att återkalla ett prissättningsbesked eller beslut om att inte medge befrielse från ansökningsavgiften. Något förbud för näringsidkaren eller en delägare i ett handelsbolag eller annan delägarbeskattad juridisk person att begära omprövning av eller överklaga ett taxeringsbeslut som sker med stöd av ett prissättningsbesked finns däremot inte. Se vidare avsnitt 5.20. I första punkten anges att lagen träder i kraft och bara ska tillämpas på ärenden som inleds efter ikraftträdandet. Vid lagens ikraftträdande kommer det att finnas ärenden som avser ansökningar om prissättningsbesked vilka har getts in till regeringen med stöd av ingångna skatteavtal. Av andra punkten framgår att ärenden som har inletts hos regeringen före ikraftträdandet men inte avgjorts, får överlämnas till för fortsatt handläggning enligt denna lag. Ett sådant överlämnande kan ske före eller efter att en ömsesidig överenskommelse har ingåtts. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Se avsnitt 5.21. 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:479) om Prop. 2009/10:17 ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, I ett nytt andra stycke klargörs att lagens bestämmelser inte är tillämpliga på kostnader i ärenden enligt lagen om prissättningsbesked vid inter- nationella transaktioner. Vidare klargörs att lagens bestämmelser inte heller är tillämpliga på kostnader i ärenden som ska handläggas av behörig myndighet enligt skatteavtal som avses i 2 kap. 35 § inkomst- skattelagen (1999:1229) eller det avtal som avses i lagen (2004:982) om avtal mellan Exportråd och delegation i beträffande skatter på inkomst. 7.3Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) I tredje punkten har hänvisningen till 4 kap. 13 § andra stycket ändrats till att också omfatta den nya punkten sex. Se vidare i avsnitt 7.4 avseende 4 kap. 13 §. I femte punkten har hänvisningen till 5 kap. 2 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, LSK, ändrats till att bara omfatta första stycket. De uppgifter som svenska handelsbolag, utländska handelsbolag med fast driftställe i och europeiska ekonomiska intressegrupperingar ska lämna enligt det nya andra stycket i 5 kap. 2 § LSK är inte sådana att eftertaxering bör få ske enligt denna paragraf. Se vidare i avsnitt 7.5 avseende 5 kap. 2 § LSK. Se vidare avsnitt 5.22.2. 7.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:000) om ändring i taxeringslagen (1990:324) I första stycket har en ny fjärde punkt lagts till. Av punkten framgår att den skattskyldige ges en förlängd tid att begära omprövning av ett taxeringsbeslut när begäran avser prissättning av internationella transaktioner och föranleds av beslut enligt lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Möjligheten att begära omprövning uppkommer således såväl om lämnar ett prissättningsbesked, som om ändrar eller återkallar ett prissättningsbesked. Den skattskyldige har då på sig från det att beskedet lämnades eller beslutet meddelades att komma in med en sådan begäran till . Ändringarna avseende denna paragraf har av författningstekniska skäl placerats i en lag som ändrar de i prop. 2008/09:182 redan föreslagna ändringarna av denna paragraf. Se vidare avsnitt 5.22.2. I andra stycket har en ny sjätte punkt lagts till. Av punkten framgår att får meddela ett omprövningsbeslut till den skattskyldiges fördel även efter utgången av det femte året efter taxeringsåret om det föranleds av ett prissättningsbesked eller ett beslut om ändring av ett prissättningsbesked. Om återkallar ett prissättningsbesked är punkten inte tillämplig. Ändringarna avseende denna paragraf har av författningstekniska skäl placerats i en lag som ändrar de i prop. 2008/09:182 redan föreslagna ändringarna av denna paragraf. Se vidare avsnitt 5.22.2. 7.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter Paragrafen är ny. I paragrafen anges att ett handelsbolag till ledning för delägarnas taxering ska lämna de uppgifter som avses i 3 kap. 27 §. Detta innebär att uppgift ska lämnas om huruvida prissättningsbeskedet har tillämpats och de antaganden, villkor och övriga förutsättningar som har angetts i beskedet har uppfyllts. Uppgift ska lämnas oavsett om beskedet har tillämpats eller inte och oavsett om förutsättningarna har uppfyllts eller inte. Eftersom det är handelsbolaget som ansöker om prissättningsbesked och som i övrigt till ledning för delägarnas taxering lämnar uppgifter om näringsverksamheten är det även naturligt att handelsbolaget lämnar de ovannämnda uppgifterna. Av 3 kap. 24 § följer att bestämmelserna om handelsbolag ska tillämpas även för europeiska ekonomiska intresse- grupperingar. Detta innebär att även europeiska ekonomiska intressegrupperingar ska lämna dessa uppgifter. Se vidare avsnitt 5.23. Paragrafen är ny. Av paragrafen följer att en näringsidkare som har fått ett prissättningsbesked i självdeklarationen ska lämna uppgift om huru- vida beskedet har tillämpats och de antaganden, villkor och övriga förutsättningar som har angetts i beskedet har uppfyllts. Uppgift ska lämnas oavsett om beskedet har tillämpats eller inte och oavsett om förutsättningarna har uppfyllts eller inte. Se avsnitt 5.23. I första stycket har den befintliga hänvisningen till 3 kap. 1819 a §§ ändrats så att den nya 3 kap. 19 § inte omfattas. I första stycket regleras vilka särskilda uppgifter som svenska handelsbolag, utländska handelsbolag med fast driftställe i och europeiska ekonomiska intressegrupperingar, som inte är skyldiga att lämna självdeklaration, ska Prop. 2009/10:17 lämna. Ett nytt andra stycke har lagts till av vilket det framgår att särskilda uppgifter även ska lämnas om sådana förhållanden som avses i 3 kap. 27 §. Detta innebär att uppgift ska lämnas om huruvida prissättnings- beskedet har tillämpats och de antaganden, villkor och övriga förutsätt- ningar som har angetts i beskedet har uppfyllts. Uppgift ska lämnas oavsett om beskedet har tillämpats eller inte och oavsett om förutsättningarna har uppfyllts eller inte. Se vidare avsnitt 5.23. 7.6Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) I första stycket har en ny fjärde punkt lagts till. Av punkten framgår att beslut i ärenden om prissättningsbesked omfattas av sekretess. Detta avser såväl prissättningsbeskedet som övriga beslut enligt lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Se vidare avsnitt 5.25. Sammanfattning av promemorian Prissättningsbesked föreslår att det införs en möjlighet att besluta om prissättningsbesked vid internationella transaktioner mellan företag i intressegemenskap. Regler rörande sådana besked föreslås tas in i en särskild lag, lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Enligt förslaget ska ärenden om prissättningsbesked handläggas av och meddelas efter ansökan av en näringsidkare som är eller kan förväntas bli skattskyldig enligt inkomstskattelagen (1999:1229, IL). Såväl inhemska företag som utländska företags fasta driftställen i omfattas av lagen och kan ansöka om prissättningsbesked. Svenska handelsbolag, europeiska intressegrupperingar och i utlandet delägar- beskattade juridiska personer omfattas genom sina delägare av lagen. Ett prissättningsbesked ska bara kunna meddelas om det föreligger en ömsesidig överenskommelse med en eller flera av transaktionen berörda stater med vilka har ingått skatteavtal. Vidare krävs att information i ärendet kan fås antingen med stöd av avtal (t.ex. artikel 26 i modellavtal) eller på grund av överenskommelse med den andra avtalsstaten. En ytterligare förutsättning för att ett prissättningsbesked ska kunna meddelas är att den bakomliggande ömsesidiga överens- kommelsen antingen står i överensstämmelse med ansökan eller att näringsidkaren godtagit från ansökan gjorda avvikelser. Förmöten ska hållas om näringsidkaren begär det. Syftet med sådana möten är bl.a. att klargöra förutsättningarna för ett prissättningsbesked och vilken utredning som krävs i det enskilda fallet. I förslaget anges att en ansökan om prissättningsbesked ska vara skriftlig och ges exempel på sådan utredning som normalt ska ges in. Vidare klargörs att får begära in kompletterande information. En ansökan ska vara avfattad på svenska eller engelska och ges in i fyra exemplar. Berörs bara det nordiska skatteavtalet av ansökan får den vara avfattad på danska eller norska. Förfarandet ska vara avgiftsfritt. Vid handläggning av ett prissättningsbesked får ta kontakt och förhandla med andra avtalsstater i syfte att träffa en ömsesidig överenskommelse i frågan. Finner att prissättningsbesked inte bör meddelas ska ansökan avvisas. Fråga kan t.ex. vara om att ett prissättningsbesked sökts i ett rent teoretiskt fall, att ansökan inte uppfyller de i lagen ställda kraven, att det inte är möjligt att få till stånd en ömsesidig överens- kommelse med berörd utländsk stat, att ansökan inte inrymmer svårigheter eller tvivelsmål i fråga om tolkning eller tillämpning av ett skatteavtal eller att det av andra skäl inte är lämpligt att ett prissätt- ningsbesked lämnas. I ett prissättningsbesked ska alla de uppgifter som krävs för dess tillämpning och för att kontrollera att beskedet efterlevs tas in. Ett prissättningsbesked får förenas med villkor. En näringsidkare som fått ett prissättningsbesked är skyldig att utan oskäligt dröjsmål anmäla till om de förutsättningar på vilka prissättningsbeskedet vilar förändrats i sådan omfattning att det bör omprövas eller är giltigt. Näringsidkaren ska vidare tillsammans med sin självdeklaration lämna en försäkran att de förut- sättningar på vilka beskedet vilar är riktiga och inte ändrats . Ett prissättningsbesked är bindande för men kan om- prövas och revideras om lagstiftning eller skatteavtal som har betydelse för dess giltighet ändras eller om de villkor som föreskrivs i beskedet inte uppfylls. Vidare kan ett prissättningsbesked omprövas och förklaras ogiltigt om näringsidkaren har lämnat oriktig uppgift i sin ansökan, avvikit från beskedet i sin självdeklaration eller begärt omprövning av eller överklagat sin taxering i en fråga som omfattas av prissättnings- beskedet. Uppgifter som ges in i ett ärende om prissättningsbesked och som på annat sätt inte har möjlighet att hämta in får i den mån näringsidkaren begär det bara användas vid handläggningen av det ärendet. Ett prissättningsbesked som sådant ska inte kunna överklagas. Bestämmelserna i 3 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) är tillämpliga vid handläggningen av ärenden om prissättningsbesked. I och med att ett system med prissättningsbesked införs bör enligt uppfatt- ning också möjligheten att ompröva taxeringar utvidgas så att det är möjligt att ändra taxeringarna om detta följer av ett prissättningsbesked. Ett prissättningsbesked ska normalt ha en giltighetstid om maximalt fem beskattningsår. I och med att ett besked bygger på vad som anges i den bakomliggande ömsesidiga överenskommelsen och då giltighets- period och starttidpunkt varierar mellan olika stater har det i denna del byggts in en flexibilitet för att systemet ska kunna anpassas till vad som är lämpligt i det enskilda fallet och uttalas i den ömsesidiga överens- kommelsen med den andra avtalsstaten. Sökanden ska inte vara berättigad till någon ersättning av allmänna medel för de kostnader som denne haft i anledning av ett ärende om prissättningsbesked eller i annat behörig myndighetsärende. Beslut om prissättningsbesked ska omfattas av sekretess enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Uppgifter om prissättningsbesked ska kunna tas in i beskattnings- databasen Remitterat lagförslag i promemorian Förslag till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller besked om prissättning av internationella transaktioner (prissättningsbesked) mellan personer som är i sådan ekonomisk intressegemenskap som avses i 14 kap. 19 och 20 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). Vid tillämpningen av denna lag ska ett fast driftställe som en näringsidkare har i en annan stat än den där denne hör hemma anses som en självständig person i den stat där driftstället är beläget. 2 § Prissättningsbesked lämnas efter ansökan av en näringsidkare som är eller kan förväntas bli skattskyldig enligt inkomstskattelagen (1999:1229) och omfattas av tillämpligt skatteavtal. Ansökan ska ges in till . 3 § får inleda ett förfarande om ömsesidig överens- kommelse med annan i ansökan om prissättningsbesked angiven stat i syfte att komma överens i frågor som omfattas av denna lag. Detta får bara ske om ingått ett skatteavtal med denna stat och detta avtal innehåller bestämmelser om utbyte av upplysningar eller om motsvarande information kan lämnas på annat sätt av staten i fråga. 4 § Om ett ärende om prissättningsbesked är av särskild betydelse eller annars av sådan beskaffenhet att det bör prövas av regeringen, ska med eget yttrande överlämna till regeringen att handha förfarandet vid ömsesidig överenskommelse. Det som i 3 och 10 §§ sägs om ska därvid i stället avse regeringen. Vad som sägs i första stycket gäller inte det avtal som avses i 6 § andra stycket. 5 § Prissättningsbesked lämnas av efter det att en ömsesidig överenskommelse träffats enligt 3 eller 4 §. 6 § Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse som i inkomstskattelagen (1999:1229). Med stat avses även annan jurisdiktion med vilken ingått ett skatteavtal. Vad som i denna lag sägs om skatteavtal ska gälla också i fråga om det avtal som avses i lagen (2004:982) om avtal mellan Exportråd och delegation beträffande skatter på inkomst. 7 § Näringsidkare som anmält intresse för ett prissättningsbesked ska beredas tillfälle att med muntligen diskutera förutsätt- ningarna för ett prissättningsbesked innan en ansökan ges in. 8 § En ansökan om prissättningsbesked ska vara skriftlig. I ansökan ska näringsidkaren lämna de uppgifter som behövs för att prissättningsbesked ska kunna lämnas. 1.namn, adress och andra uppgifter för identifikation av berörda parter, 2.uppgift om vilka stater som är berörda av prissättningsfrågan, 3.en beskrivning av den aktuella prissättningsfrågan, 4.uppgift om vilket eller vilka beskattningsår ansökan avser, 5.en beskrivning av berörda näringsidkare samt deras organisation och verksamheter, 6.uppgift om redan existerande prissättningsbesked som någon av de berörda parterna omfattas av och som avser transaktioner av samma eller liknande slag som de i ansökan, 7.uppgift om andra aktörer på marknaden, 8.uppgift om arten och omfattningen av transaktionerna, 10.en beskrivning av vald prissättningsmetod, 11.en redogörelse för varför den föreslagna metoden är lämplig, 12.utredning som visar på effekterna av den föreslagna metoden, 13.antaganden som ligger till grund för föreslagen prissättningsmetod och en analys av vilken effekt en förändring av dessa antaganden eller andra händelser kan få, och 9 § Ansökan ska vara avfattad på svenska eller engelska och ges in i fyra exemplar. Om en ansökan bara avser tillämpning av lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna, får ansökan ges in på danska eller norska. 10 § får anmoda näringsidkaren att komma in med de ytterligare upplysningar som behövs för att pröva ansökan. Hinder mot att pröva ansökan 11 § En ansökan om prissättningsbesked får avvisas om 1.en ömsesidig överenskommelse i frågor om prissättning med i ansökan angiven stat inte kan träffas, 2.den avser en teoretisk fråga utan anknytning till en faktisk transaktion, 3.ansökan inte uppfyller i 8 § uppställda krav eller sökanden inte efterföljer en anmodan enligt 10 §, 4.transaktionen i fråga hör så nära samman med annan transaktion att den inte kan bedömas fristående, 5. den avser en fråga som inte inrymmer svårigheter eller tvivelsmål i fråga om tolkningen eller tillämpningen av ett skatteavtal, 6.transaktionen redan har företagits och de ekonomiska effekterna av transaktionen har inträffat, eller 7.det av andra skäl inte är lämpligt att prissättningsbesked lämnas. 12 § I ett prissättningsbesked ska ange hur den fråga som beskedet avser ska bedömas. Ett prissättningsbesked får förenas med villkor som anger de förutsättningar som beskedet vilar på. Prissättningsbesked lämnas bara om innehållet i den ömsesidiga överenskommelsen står i överensstämmelse med ansökan om prissättningsbesked eller om näringsidkaren godtagit från ansökan gjorda avvikelser. 13 § Om någon av de förutsättningar på vilka ett prissättningsbesked vilar ändrats ska näringsidkare som omfattas av beskedet utan oskäligt dröjsmål anmäla detta till . 14 § Näringsidkare som fått ett prissättningsbesked är skyldig att till självdeklarationen lämna en försäkran av innebörd att de förut- sättningar som beskedet vilar på är riktiga och att dessa förutsättningar därefter inte ändrats eller om så är fallet, i vilket avseende ändring har skett. 15 § Ett prissättningsbesked ska inte gälla än fem beskattningsår om inte särskilda skäl föreligger. 16 § Ett prissättningsbesked är, om inte annat följer av 1719 §§, bindande för i förhållande till den som beskedet avser. 17 § får på eget eller berörd näringsidkares initiativ ompröva ett prissättningsbesked om 1.en författningsändring påverkar den fråga som beskedet avser, eller 2.någon av de förutsättningar på vilka beskedet vilar inte föreligger. 18 § får genom omprövning förklara att ett prissättnings- besked inte längre ska gälla från och med det beskattningsår för vilket 1.försäkran enligt 14 § inte lämnats, lämnats för sent eller innehåller sådan oriktig uppgift som avses i 5 kap. 1 § andra stycket taxeringslagen (1990:324), 2.näringsidkaren i sin deklaration avvikit från beskedet, eller 3.näringsidkaren begärt omprövning enligt 4 kap. taxeringslagen eller överklagat enligt 6 kap. samma lag i en prissättningsfråga som omfattas av beskedet. Vad som sägs i första stycket 3 gäller inte om näringsidkarens begäran eller överklagande är en följd av prissättningsbeskedet eller om de behöriga myndigheterna kommit överens om annat. 19 § får genom omprövning förklara att ett prissättningsbesked är ogiltigt om näringsidkaren i de uppgifter som ligger till grund för prissättningsbeskedet lämnat sådan oriktig uppgift som avses i 5 kap. 1 § andra stycket taxeringslagen (1990:324). 20 § Vid handläggning av ett ärende enligt denna lag ska bestämmelserna i 3 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) tillämpas. 21 § På begäran av en näringsidkare får uppgift som ges in i ett ärende om prissättningsbesked och som med stöd av annan lag inte har möjlighet att hämta in bara användas vid handläggning av detta ärende. 22 § Beslut av enligt denna lag får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att det i inkomstskattelagen (1999:1229) ska införas en ny paragraf, 14 kap. 1 a §, av följande lydelse. Bestämmelser om prissättnings- besked finns i lagen (2008:xxx) om prissättningsbesked vid interna- transaktioner. Denna lag träder i kraft . får besluta om taxeringsrevision också för att inhämta uppgifter av betydelse för kontroll enligt första stycket av någon annan än den som revideras. Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 7 och 8 §§ samt 4 kap. 13 och 17 §§ taxeringslagen (1990:324) ska ha följande lydelse. Om några uppgifter i en självdeklaration behöver kontrolleras genom avstämning mot räkenskaper, anteckningar eller andra handlingar, får komma överens med den skattskyldige om att sådan avstämning skall göras vid besök hos honom eller vid annat personligt sammanträffande. Överenskommelse får även träffas om besiktning av fastighet, inventarier eller annat som är av betydelse för taxerings- kontrollen. Vad som sägs i första stycket gäller även för kontroll av uppgifter som lämnats i ett ärende enligt lagen (2008:xxx) om prissättningsbesked vid interna- transaktioner eller för att kontrollera att i ett prissättnings- besked angivna förutsättningar föreligger. får besluta om taxeringsrevision för att kontrollera att deklarations- och annan uppgiftsskyldighet enligt lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter fullgjorts riktigt och fullständigt eller att förutsättningar finns att fullgöra uppgiftsskyldighet som kan antas uppkomma. får även besluta om taxeringsrevision för kontroll av uppgifter som lämnats i ett ärende enligt lagen (2008:xxx) om pris- sättningsbesked vid internationella transaktioner eller för att kontrol- lera att i ett prissättningsbesked angivna förutsättningar föreligger. får besluta om taxeringsrevision också för att inhämta uppgifter av betydelse för kontroll enligt första och andra styckena av någon annan än den som revideras. Taxeringsrevision får göras hos den som är eller kan antas vara bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1999:1078). Omprövar självmant ett taxeringsbeslut, får omprövnings- beslut som är till den skattskyldiges fördel meddelas före utgången av det femte året efter taxeringsåret. Ett sådant omprövningsbeslut får meddelas även efter utgången av det femte året efter taxeringsåret, om det föranleds av 1.Skatteverkets taxeringsbeslut eller allmän förvaltningsdomstols beslut i mål om taxering avseende annat taxeringsår eller annan skatt- skyldig,