prop · GX0342 · 2009-10-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:42 Ett ytterligare förstärkt jobbskatteavdrag Regeringen överlämnar denna proposition till . För att dämpa sysselsättningsfallet och minska risken för att arbetslös- heten biter sig fast på en hög nivå, men också för att främja en varaktigt högre sysselsättning, föreslås i propositionen att jobbskatteavdraget för- stärks i ett fjärde steg med . Förslaget innebär att jobbskatteavdraget höjs för dem som vid beskatt- ningsårets ingång inte har fyllt och som har arbetsinkomster som överstiger ca . Höjningen motsvarar en skattesänk- ning med vid genomsnittlig in- komstskattesats (31,). För den som har i månadslön och som betalar genomsnittlig inkomstskatt blir skattesänkningen genom detta fjärde steg . De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ......... Ärendet och dess beredning.............................................................. Ett ytterligare förstärkt jobbskatteavdrag.......................................... Överväganden och förslag.................................................. Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Ett förstärkt Bilaga 2 Lagförslagen i promemorian Ett förstärkt Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser till promemorian Ett Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Förslag till lag om ändring i inkomstskatte- lagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 67 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. För dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt uppgår skattereduktionen för summan av arbetsinkomster beräknade enligt 6 § till följande belopp. Arbetsinkomst som beskattas i överstiger inte 0,91 prisbasbelopp terna och grundavdraget, multi- överstiger 0,91 men inte 2,72 pris- basbelopp skillnaden mellan å ena sidan summan av 0,91 prisbasbelopp och av arbetsinkoms- terna mellan 0,91 och 2,72 pris- basbelopp och å andra sidan grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för in- komstskatt överstiger 2,72 men inte 7,00 pris- basbelopp skillnaden mellan å ena sidan summan av 1,363 prisbasbelopp och av arbetsinkoms- terna mellan 2,72 och 7,00 pris- basbelopp och å andra sidan grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för in- komstskatt belopp och grundavdraget, multi- 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2009:197. För dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt uppgår skattereduktionen för summan av arbetsinkomster beräknade enligt 6 § till följande belopp. Arbetsinkomst som beskattas i överstiger inte 0,91 prisbasbelopp terna och grundavdraget, multi- överstiger 0,91 men inte 2,72 prisbasbelopp skillnaden mellan å ena sidan summan av 0,91 prisbasbelopp och av arbetsinkoms- terna mellan 0,91 och 2,72 pris- basbelopp och å andra sidan grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för in- komstskatt överstiger 2,72 men inte 7,00 pris- basbelopp skillnaden mellan å ena sidan summan av 1,461 prisbasbelopp och av arbetsinkoms- terna mellan 2,72 och 7,00 pris- basbelopp och å andra sidan grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för in- komstskatt belopp och grundavdraget, multi- Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen aviserades att regeringen avser att återkomma till med förslag om en förstärkning av jobbskatteavdraget med inom ramen för ett fjärde steg (prop. 2009/10:1, finansplan m.m., avsnitt 7.2.1.1). Inom har därefter en promemoria med ett sådant förslag utarbetats. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2009/6108). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Det förslag som lämnas är enligt regeringens bedömning av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Ett ytterligare förstärkt jobbskatteavdrag För dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt beräknas jobbskatteavdraget, som är en skattereduktion, enligt gällande regler i 67 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229) på följande sätt för beskatt- . På arbetsinkomster vilka även omfattar inkomster av aktiv näringsverksamhet upp till och med är jobbskatte- avdraget skillnaden mellan arbetsinkomsterna och grundavdraget, multi- plicerad med skattesatsen för inkomstskatt. Detta innebär att om en persons förvärvsinkomster uteslutande består av arbetsinkomster med högst , kommer jobbskatteavdraget att motsvara inkomstskatten. För arbetsinkomster som överstiger 39 000 men inte är underlaget för jobbskatteavdraget , med tillägg för 25 pro- cent av den del av arbetsinkomsten som överstiger detta belopp, minskat med grundavdraget. Detta underlag multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt ger jobbskatteavdraget. För arbetsinkomster som överstiger 116 400 men inte är underlaget för jobbskatteavdraget , med tillägg för av den del av arbetsinkomsten som överstiger 116 400 kro- nor, minskat med grundavdraget. Detta underlag multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt ger jobbskatteavdraget. För arbetsinkomster som överstiger är jobbskatteav- draget skillnaden mellan och grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för inkomstskatt. Det innebär ett jobbskatte- avdrag på ca beroende på grundavdragets storlek och skattesatsen för inkomstskatt. Beräkningen av jobbskatteavdraget för dem som vid beskattningsårets Prop. 2009/10:42 ingång inte har fyllt illustreras i tabell 4.1. Tabell 4.1 Beräkning av jobbskatteavdraget för personer som inte har fyllt (AI-GA)*KI 0,91 PBB2,72 PBB (0,91 PBB + 0,25*(AI-0,91 PBB)-GA)*KI 2,72 PBB7,00 PBB (1,363 PBB + 0,065*(AI-2,72 PBB)-GA)*KI (1,642 PBB-GA)*KI Anm: PBB = Prisbasbelopp, AI = Arbetsinkomst, GA = Grundavdrag, KI = Skattesatsen för inkomstskatt För dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt är jobbskatte- avdraget större. Bakgrunden till detta är att vi lever allt längre som den faktiska pensionsåldern inte har ökat. Det innebär att försörj- ningsbördan kommer att öka i betydande omfattning om antalet arbetade timmar är oförändrat. Det är därför viktigt att kunna behålla äldre på arbetsmarknaden. Ett högre jobbskatteavdrag ger starkare drivkrafter för äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden. Jobbskatteavdraget för denna grupp beräknas enligt 67 kap. 8 § in- komstskattelagen på följande sätt för . På arbets- inkomster upp till och med är jobbskatteavdraget av arbetsinkomsterna. För arbetsinkomster som överstiger 100 000 men inte är jobbskatteavdraget med tillägg av av arbetsinkomsterna. För arbetsinkomster där- utöver är jobbskatteavdraget . I tabell 4.2 visas hur jobbskatteavdraget beräknas för dem som vid be- skattningsårets ingång har fyllt . Tabell 4.2 Beräkning av jobbskatteavdraget för personer som har fyllt Arbetsinkomst (kr) Jobbskatteavdrag (kr) 0,2*AI 15 000 + 0,05*AI Anm: kr = kronor, AI = Arbetsinkomst Regeringens förslag: Jobbskatteavdraget förstärks inom ramen för ett fjärde steg med . Förstärkningen av jobbskatteavdraget innebär att nuvarande nivåer i jobbskatteavdraget höjs för dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt och som har arbetsinkomster som överstiger 0,91 pris- basbelopp, vilket motsvarar en skattelättnad med vid en genomsnittlig skattesats för inkomstskatt (31,). I genomsnitt minskas skatten med ca för dem som omfattas av förslaget. Förslaget medför ändringar i 67 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229). Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Företagarna, i (LO), () och () avstyrker förslaget. LO anser att skillnaden mellan löneinkomst och ersättning från inkomstför- säkringarna inte bör göras större. LO anser också att förslaget under- gräver den generella välfärden då jobbskatteavdraget får till effekt att skillnaden mellan lön och försäkringsinkomster samt pension ökar. LO framhåller även att inkomstfördelningen för dem som omfattas av för- slaget blir mer ojämn. PRO och SPF anser att inkomst av lön och pension ska beskattas lika och att förslaget ytterligare förstärker inkomstskillna- derna mellan generationerna. () anser att det på lång sikt är bättre med generella skattesänkningar då en strategi där skatteskalan utformas efter den ena eller andra känsliga gruppen riskerar att motverka sitt syfte. (IFAU) anser att det är osäkert om utformningen av förslaget får önskade effekter på kort sikt då det finns risk att det leder till ökat sparande i stället för konsumtion. Även LO och PRO ifrågasätter förslagets effek- tivitet på kort sikt. Företagarna och FöretagarFörbundet anser att den arbetsutbudsstimulans som förslaget medför inte utgör någon effektiv åtgärd i nuvarande konjunkturläge. KI, Statskontoret och IFAU anser dock att förslaget får positiva effekter för arbetsutbudet på lång sikt. KI bedömer att den långsiktiga effekten på antalet arbetade timmar uppgår till och att bruttonationalprodukten (BNP) på lång sikt ökar med . KI bedömer vidare att de offentliga finan- serna på lång sikt kommer att stärkas med ca , vilket motsvarar en självfinansieringsgrad på . Föreningen och Näringslivets skattedelegation efter- frågar möjligheten att ge jobbskatteavdraget en enklare utformning för personer som inte har fyllt . Skälen för regeringens förslag Jobbskatteavdraget är en central del i regeringens ekonomiska politik för att varaktigt öka sysselsättningen. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta vilket leder till att fler människor deltar i arbetskraften. Genom sänkta marginalskatter bidrar avdraget också till ett ökat arbetsutbud bland dem som redan har ett arbete. Jobbskatteavdraget gör det även mer attraktivt att starta och bedriva aktiv näringsverksamhet. Såväl svenska som internationella erfarenheter visar också att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta eller att bedriva aktiv näringsverksamhet är av- görande för att varaktigt höja sysselsättningen och minska frånvaron på arbetsmarknaden. En lägre skatt på arbetsinkomster ökar också indivi- dernas självbestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på sin lön. Vidare har i sin andra rapport bedömt att det tredje steget i jobbskatteavdraget är välmotiverat utifrån regeringens sysselsättningspolitiska målsättningar. Regeringen har redan vidtagit ett antal åtgärder för att få fler i arbete, t.ex. genom införandet av jobbskatteavdraget 2007 och genom att för- stärka det i ett andra och tredje steg. står dock många utanför arbetsmarknaden. Enligt arbetskraftsundersök- ningar var i genomsnitt , bland personer , 293 700 arbetslösa, 399 500 personer långvarigt sjuka och 83 500 per- soner pensionerade. har dessutom den finansiella krisen på allvar slagit igenom på arbetslösheten vilket riskerar att göra det ännu svårare för dem som redan står utanför arbetsmarknaden att komma till- baka. För att dämpa sysselsättningsfallet och minska risken för att arbetslös- heten biter sig fast på en hög nivå, men också för att främja en varaktigt högre sysselsättning, föreslås i promemorian att jobbskatteavdraget för- stärks inom ramen för ett fjärde steg. Förstärkningen föreslås i promemo- rian ske med för personer som inte har fyllt . Det är enligt regeringens mening angeläget att åtgärder vidtas för att varaktigt öka sysselsättningen. Fler i arbete är en förutsättning för att säkra välfärden för en befolkning med allt fler äldre. Med fler människor i arbete skapas således förutsättningar för att finansieringen av välfärden säkras långsiktigt. Fler i arbete är därför av stor betydelse för att kunna tillhandahålla en god ekonomisk situation för bl.a. sjukskrivna, arbetslösa och pensionärer. En förstärkning av jobbskatteavdraget är vidare särskilt viktig i nuva- rande konjunkturläge. Förstärkningen ökar de disponibla inkomsterna i hushåll där minst en person förvärvsarbetar, vilket leder till att konsum- tionen stimuleras. Därmed dämpas sysselsättningsfallet på kort sikt. Ett förstärkt jobbskatteavdrag bidrar också till att fler håller sig kvar på arbetsmarknaden under lågkonjunkturen och främjar således en stark sysselsättningsökning i nästa konjunkturuppgång. Eftersom drivkrafterna till att söka arbete ökar i och med en förstärkning av jobbskatteavdraget hålls sökaktiviteten uppe. Även detta bidrar till en stark sysselsättnings- utveckling i nästa konjunkturuppgång samt förbättrar förutsättningarna för en god rörlighet på arbetsmarknaden, vilket är nödvändigt för en Ett förstärkt jobbskatteavdrag minskar därmed risken för att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Mot denna bakgrund gör regeringen, i motsats till vad Företagarna, FöretagarFörbundet, LO, PRO, och anför om välfärd, in- komstskillnader och arbetsutbudsstimulansens effektivitet i nuvarande konjunkturläge, bedömningen att jobbskatteavdraget bör förstärkas i ett fjärde steg med för personer som inte har fyllt . Samma bedömning gör också majoriteten av remissinstanserna. Några remissinstanser, däribland KI, Statskontoret och IFAU, fram- håller att det är osäkert om utformningen av förslaget får önskade effek- ter på kort sikt då det finns risk att det leder till ökat sparande i stället för konsumtion. En förstärkning av jobbskatteavdraget leder till högre dis- ponibel inkomst och bidrar därmed, enligt regeringens bedömning, till högre privat konsumtion. Detta leder i sin tur till att sysselsättningsfallet dämpas. Utan jobbskatteavdraget skulle hushållens disponibla inkomst ha utvecklats mycket svagt 2010, vilket skulle ha hållit tillbaka konsum- tionen och därmed jobben. I valet mellan åtgärder som ökar hushållens disponibla inkomster har regeringen också beaktat att en förstärkning av jobbskatteavdraget främjar sysselsättningen även på medellång och lång sikt eftersom förstärkningen leder till ett högre arbetsutbud. Förstärk- ningen av jobbskatteavdraget bidrar till att upprätthålla jobbsökande och hålla kvar personer i arbetskraften under lågkonjunkturen. Förstärk- ningen av jobbskatteavdraget bidrar därmed till att sysselsättningen kan öka mer i nästa konjunkturuppgång. Därmed förebyggs att lågkonjunk- turen leder till en permanent utslagning av arbetskraft som bl.a. skulle öka belastningen på socialförsäkringssystemen. Förstärkningen av jobb- skatteavdraget ska således även ses i ljuset av att det utgör ett verksamt medel för att förhindra att arbetslösheten framgent biter sig fast på en hög nivå. KI, Statskontoret och IFAU har också framhållit att förslaget får positiva effekter för arbetsutbudet. För personer som har fyllt innebar det tredje steget att jobbskatte- avdraget förenklades genom att bl.a. kopplingen till grundavdraget slopades. Denna förenkling medförde att jobbskatteavdraget blev i genomsnitt kraftfullt förbättrat för denna grupp, särskilt för pensionärer med låga arbetsinkomster. /09 förbättrades också de ekonomiska villkoren för pensionärer generellt genom en höjning av grundavdraget för pensionärer. Med hänsyn härtill och till att grund- avdraget i propositionen Ytterligare sänkt skatt för pensionärer (prop. 2009/10:29) föreslås höjas ytterligare för pensionärerna, bör jobbskatte- avdragets fjärde steg, i likhet med vad som framförts i promemorian, inte omfatta personer som har fyllt . Ingen remissinstans har haft något att erinra mot det. För att få största möjliga effekt på arbetsutbud och sysselsättning görs i promemorian bedömningen att det fjärde steget i jobbskatteavdraget även fortsättningsvis, i likhet med tidigare steg, särskilt bör inriktas mot att dels sänka trösklarna för individen att gå från fulltidsfrånvaro till hel- eller deltidsarbete, dels förstärka drivkraften hos dem som redan har ett arbete att öka sin arbetsinsats. Det fjärde steget föreslås därför i prome- utformas på ett sätt som ger så många som möjligt sänkt marginalskatt och så att den disponibla inkomsten ökar förhållandevis mycket för låg- och medelinkomsttagare. Regeringen ansluter sig till Majoriteten av remissinstanserna gör också Prop. 2009/10:42 denna bedömning. FAR SRS, Föreningen och Näringslivets skattedele- gation efterfrågar möjligheten att ge jobbskatteavdraget en enklare ut- formning för personer som inte har fyllt . Regeringen har förståelse för en sådan regelförenkling. Emellertid är en förenkling av jobbskatte- avdraget för denna grupp inte oproblematisk då den är förknippad med stora offentligfinansiella kostnader. Jobbskatteavdragets fjärde steg för personer som inte har fyllt Det fjärde steget innebär att nuvarande nivåer i jobbskatteavdraget höjs för dem som har arbetsinkomster som överstiger 0,91 prisbasbelopp. I tabell 4.3 visas hur jobbskatteavdraget beräknas efter föreslagen förstärk- ning för personer som inte har fyllt . Tabell 4.3 Beräkning av jobbskatteavdraget efter föreslagen förstärkning för personer som inte har fyllt (AI-GA)*KI 0,91 PBB2,72 PBB (0,91 PBB + 0,304*(AI-0,91 PBB)-GA)*KI 2,72 PBB7,00 PBB (1,461 PBB + 0,095*(AI-2,72 PBB)-GA)*KI (1,868 PBB-GA)*KI Anm: PBB = Prisbasbelopp, AI = Arbetsinkomst, GA= Grundavdrag, KI = Skattesatsen för inkomstskatt En person, som är , har en arbetsinkomst på och inga övriga inkomster. Skattesatsen för inkomstskatt är . Prisbasbeloppet är och grundavdraget för inkomsten uppgår till . Eftersom arbetsinkomsten på motsvarar 4,7 prisbasbelopp, beräk- nas jobbskatteavdraget utifrån tredje raden i tabell 2.3. Jobbskatteav- draget blir då [=(1,461*42 400 + 0,095*(200 000 2,72*42 400) 25 900)*0,3152]. Det fjärde steget innebär en skattelättnad med för dem som har genomsnittlig skattesats för inkomstskatt och som inte har fyllt . I genomsnitt minskas skatten med ca för dem som omfattas av förslaget. I tabell 4.4 visas skatten utan jobbskatteavdrag samt effekterna av jobbskatteavdraget före respektive efter det fjärde steget (gällande jobb- skatteavdrag och föreslagen förstärkning). Dessutom visas den totala inkomstskattesänkningen som procent av arbetsinkomsten. Skattesänk- ningen i tabellen gäller för personer som har hela sin inkomst från arbete samt är . I beräkningen används den genomsnittliga skatte- satsen för inkomstskatt 2009 (31,) samt ett prisbas- belopp på . Tabell 4.4 Skatt på arbetsinkomster och jobbskatteavdrag enligt gällande regler samt enligt förslaget om förstärkt jobbskatteavdrag för personer som inte har fyllt (beskattningsår 2010) höjning av jobb- jobbskatte- före skatt, ger jobbskatteavdraget en skattesänk- Det innebär att utbytet av att gå från heltidsarbetslöshet till heltidsarbete genom det totala jobbskatteavdraget I tabell 4.5 redovisas storleken av det totala jobbskatteavdraget, inklu- sive det fjärde steget, vid olika kombinationer av inkomster för personer som inte har fyllt . De skuggade fälten visar hur stort jobbskatte- avdraget blir vid olika kombinationer av en årsinkomst på 200 000 kro- I beräkningen används den genomsnittliga skattesatsen för inkomstskatt 2009 (31,). Tabell 4.5 Jobbskatteavdraget vid olika kombinationer av inkomster för personer som inte har fyllt Effekter på genomsnittlig skatt och marginalskatt Förslaget medför ytterligare lägre genomsnittlig skatt och sänkta margi- I figur 4.1 illustreras skillnaden i genomsnittlig skatt mellan en situation utan jobbskatteavdrag, enligt gällande regler och enligt för- slaget om ett förstärkt jobbskatteavdrag. Beräkningarna i figuren avser personer, som inte har fyllt , med enbart arbetsinkomster och utgår från den genomsnittliga kommunalskattesatsen (31,). 4.1 Genomsnittlig skatt utan jobbskatteavdraget (streckad linje), gällande regler (ljus linje) samt enligt förslaget om förstärkt jobb- skatteavdrag (mörk linje) för personer som inte har fyllt Förslaget innebär att personer med arbetsinkomster som överstiger ca för kommer att få en lägre genom- snittlig skatt. På arbetsinkomster blir den genom- snittliga skatten lägre än . I figur 4.2 visas skillnaden i marginalskatt mellan en situation utan jobbskatteavdrag, jobbskatteavdrag enligt gällande regler och enligt förslaget om ett förstärkt jobbskatteavdrag. Figur 4.2 Marginalskatt utan jobbskatteavdraget (streckad linje), enligt gällande regler (ljus linje) samt enligt förslaget om förstärkt jobbskatteav- drag (mörk linje) för personer som inte har fyllt Förslaget innebär att marginalskatten sänks med för arbetsinkomster mellan ca 38 600 och . arbetsinkomster mellan ca 115 000 och sänks I tabell 4.6 visas den procentuella förändringen av nettoinkomsten samt den procentuella skatteförändringen till följd av förslaget om ett förstärkt Tabell 4.6 Procentuell förändring av nettoinkomst och skatt till följd av förslaget om ett förstärkt jobbskatteavdrag för personer som inte har fyllt Arbetsinkomst Förändring av nettoinkomst (%) Förändring av skatt (%) -7,2 -5,8 -4,9 -4,5 -4,2 -3,4 -2,8 -2,3 -1,9 -1,6 Anm: Nettoinkomst definieras här som arbetsinkomst minus skatt. Av tabellen följer att vid en arbetsinkomst på ökar nettoinkomsten och skatten sänks . dare framgår att vid en arbetsinkomst på ökar nettoinkomsten och skatten sänks . Jämfört med skatteregler utan jobbskatteavdraget ökar nettoinkomsten med hjälp av det totala jobbskatteavdraget (inklusive föreslagen höjning) för en person med arbetsinkomster på medan motsvarande siffra för en Effekter på antalet sysselsatta, arbetade timmar och BNP Ett högt arbetsutbud är en av de mest betydelsefulla bestämningsfakto- rerna för uthållig tillväxt och uthålliga offentliga finanser. de demografiska förändringen riskerar att bromsa BNP-tillväxten och underminera välfärdssystemets finansiering. leder till såväl lägre skatteintäkter som högre utgifter i de offentliga Om skattehöjningar och utgiftsbesparingar ska und- vikas, krävs att befolkningen arbetar mer än vad som är fallet . Mot denna bakgrund är det angeläget att löpande mäta de ekonomiska drivkrafterna till arbete samt analysera hur dessa påverkas av regeländ- ringar i skatte- och transfereringssystemen. Ett alltför begränsat ekono- miskt utbyte av ökat arbetsutbud eller av att vara rörlig på arbetsmark- naden reducerar utrymmet för privat och offentlig konsumtion. och transfereringssystemens effekter på arbetsutbudet beror på hur dessa system påverkar de ekonomiska drivkrafterna samt hur känsligt arbetsut- Prop. 2009/10:42 budet är för dessa drivkrafter. Jobbskatteavdragets fjärde steg förstärker drivkrafterna till arbete. Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta för dem som står utanför arbetsmarknaden jämfört med fortsatt utanförskap, men det bi- drar också till ett ökat arbetsutbud för många av dem som redan har ett arbete. De förväntade långsiktiga effekterna av föreslagen skattesänkning be- räknas med hjälp av en s.k. mikrosimuleringsmodell1. Modellen inne- håller detaljerade regler för skatter och bidrag, samt faktiska uppgifter om inkomster, skatter m.m. för ett representativt urval av befolkningen. Dessutom innehåller modellen ett antal skattade beteendeekvationer som beskriver dels individers preferenser för marknadsarbete, dels sannolik- heter för övergångar från utanförskap (arbetslöshet, långtidssjukskrivning eller sjuk- och aktivitetsersättning) till arbete när ersättningsgraden2 förändras. Resultaten sammanfattas i tabell 4.7. Sammantaget bedöms skattesänk- ningen leda till att antalet sysselsatta på lång sikt ökar och att medelarbetstiden ökar . Förändringen i medel- arbetstid avspeglar förändringen i arbetstid för dem som redan arbetar, arbetstiden för nya sysselsatta samt övergång från långtidssjukskrivning till arbete. Effekten på det totala antalet arbetade timmar, dvs. summan av förändringen i sysselsättning och förändringen av medelarbetstid, blir därmed . Som ett resultat av detta beräknas sysselsättningen öka med ca 12 000 årsarbetskrafter.