prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det finns ett stort engagemang för dessa frågor hos många aktörer. Men det saknas samordning och samarbete mellan de olika instanserna för att möta riskerna med Internet för barn och unga. En gemensam bild och samling kring frågan förstärker effekten av alla goda initiativ. Socialminister bjöd därför, som ett led i regeringens arbete för att skydda barn mot sexuella övergrepp och minska deras utsatthet på Internet, in olika företag inom IT- och telekombranschen för att diskutera hur kan bli bättre på att skydda barn på Internet. Syftet var att flera aktörer tillsammans ska bidra till skapande av ett säkrare Internet för barn och unga. Kulturminister medverkade också vid mötet. Ett uppföljande möte ägde rum och inbjöds, förutom olika företag inom IT- och telekombranschen, även myndigheter och organisationer som ansvarar för frågor som rör barn och unga, till samråd om säkrare Internet för barn och ungdomar. Regeringen har vidare som ett led i satsningen för en säkrare mediemiljö för barn och unga beviljat medel till föreningen för Surfa Lugnt för att arbeta med att få till stånd en mer effektiv koordinering av det arbete som såväl offentlig och ideell sektor som näringsliv bedriver i syfte att minska barns och ungas utsatthet i de digitala och interaktiva medierna. Resultatet av insatserna kommer att återrapporteras . 9.4.4Främjandet av barns psykiska hälsa Barn har enligt rätt till bästa uppnåeliga fysiska och psykiska hälsa. Förutsättningarna för en god hälsa grundläggs tidigt i barndomen, och de hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatserna inom hälso- och sjukvården är därför viktiga, liksom en väl fungerande skolhälsovård och elevhälsa. Generellt sett är hälsoläget gott bland barn i . Det är emellertid oroväckande att allt fler barn mår psykiskt dåligt och inte får det stöd de behöver. Hälsofrämjande insatser riktade till barn och ungdomar har prioriterats av regeringen. Den viktigaste målgruppen är barn och ungdomar som riskerar att utveckla eller som har en psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning, men också barn och ungdomar som tydligt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 påverkas av att någon förälder har en psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Regeringen har i budgetpropositionen och skrivelsen En politik för personer med psykiskt sjukdom och psykisk funktionsnedsättning (skr. 2008/09:185) föreslagit och aviserat insatser för 20092011 för att stärka vård och sociala stödinsatser för personer med psykisk funktionsnedsättning. har beslutat enligt regeringens förslag . Insatser riktade till barn och unga utgör ett av fyra prioriterade delområden och här görs insatser bl.a. för att stärka första linjens vård och omsorg och för att förbättra tillgängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin. Se vidare avsnittet 3 Hälso- och sjukvårdspolitiken. beslutande om vissa ändringar i lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling efter förslag av regeringen i propositionen Vissa internationella adoptionsfrågor (prop. 2008/09:109, bet. 2008/09:SoU10, rskr. 2008/09:205). Lagändringarna innebär bl.a. att kravet på balans i storlek mellan de auktoriserade sammanslutningarna, det s.k. balanskravet, avskaffas, att sammanslutningarna kan söka auktorisation för viss del av ett land eller viss adoptionskontakt, att bedömningen av en sammanslutnings sidoverksamhet ska göras i samband med auktorisationen för visst land eller viss del av ett land. Vidare ska det stå klart att det vid auktorisation för ett annat land eller viss del av ett land ska beaktas om sammanslutningen kommer att förmedla adoptioner på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt, utan vinstintresse och med barnets bästa som främsta riktmärke. Lagändringarna trädde i kraft . Regeringen beslutade vidare att avsluta det avtal, som trädde i kraft , om ömsesidigt samarbete när det gäller adoptioner (SÖ 2004:6) mellan och regeringar. Anledningen var bl.a. att det framkommit att inte har en adoptionslagstiftning som i tillräcklig grad beaktar de grundläggande principerna för adoption som uttrycks i och i 1993 års rörande internationella adoptioner. I betänkandet Modernare adoptionsregler (SOU 2009:61) som överlämnats till regeringen föreslår adoptionsutredning bl.a. ändringar som syftar till att säkerställa barnets bästa i situationer där en adoption inte sker genom en auktoriserad sammanslutning (enskild adoption). Förslagen innebär att regelverket kring enskilda adoptioner stramas upp och görs mer enhetligt . Vidare föreslås att möjligheten att få tillstånd till enskild adoption begränsas till att gälla släktingbarn eller situationer där det finns ett nära personligt förhållande mellan sökanden och barnet. Det ska också prövas att den tilltänkta adoptionen är till barnets bästa. Utredningen föreslår vidare att det i socialtjänstlagen införs en uttrycklig bestämmelse som reglerar sökandens ålder vid ansökan om medgivande om att få ta emot ett barn för adoption. Barns situation i ett internationellt perspektiv Internationella jämförelser visar att de svenska barnen har en högre grad av välbefinnande jämfört med barn i andra länder. Denna bild bekräftas av en aktuell rapport från om barnets välbefinnande i i (An Index of Child Well-Being in Europe, Bradshaw & 2009) där hamnar på andra plats efter , se tabell 9.2. I studien som omfattar de 27 länderna i Europeiska unionen samt och görs en jämförelse av barns välbefinnande. Undersökningen bygger på 43 indikatorer. Rangordningen baseras på sju olika områden: hälsa, subjektivt välbefinnande, personliga relationer, materiella resurser, utbildning, beteende och risker, boende och miljö. Några slutsatser som dras i denna rapport är att det finns positiva samband mellan barns välbefinnande och utgifterna för familjeförmåner och tjänster och BNP per capita samt ett negativt samband med ojämlikhet och inget samband med förekomsten av splittrade familjer. Tabell 9.2 Rangordning av barns välbefinnande i EU27 samt och 9.4.6Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Sju sammanslutningar har haft auktorisation av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () för att förmedla internationella adoptioner i sammanlagt 35 länder. förmedlades totalt 610 barn 320 flickor och 290 pojkar genom dessa sammanslutningar i jämförelse med 681 barn året innan. Myndigheten har utarbetat en tillsynsplan och har tagit fram tillsynsrapporter för de fem sammanslutningar som haft auktorisation 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Som ett led i sin tillsyn har myndigheten besökt , och och bl.a. analyserat kostnadsutvecklingen i dessa länder. Myndigheten har även besökt . har också genomfört en enkät bland familjer som fick barn för adoption genom adoptionssammanslutningarna. Myndigheten har genomfört utbildningsinsatser för berörda yrkesgrupper, bl.a. hos länsstyrelser och kommuner. har påbörjat arbetet med att i samverkan med adoptionsorganisationerna, närmare analysera biståndsprojektens relation till förmedlingsverksamheten. Underlaget för dessa analyser är bl.a. riktlinjer som tagits fram av Sida i samarbete med . har, med särskilda medel från regeringen, gett en barn- och familjeforskare vid i uppdrag att ta fram en skrift om de internationella adoptionernas historia. Skriften ska redovisas till regeringen . pekar på att adopterade som kom till har behov av att få information om sitt ursprung och önskar hjälp med uppgifter genom och adoptionsorganisationerna. framhåller dock att när antalet adoptioner sjunker minskar också adoptionsorganisationernas resurser att hantera de adopterades frågor. I samband med att det finns färre barn för adoption från de redan etablerade ursprungsländerna ökar de auktoriserade sammanslutningarnas ansökningar om auktorisation för nya länder. Detta har i sin tur ställt ökade krav på tillsynsverksamheten hos och bl.a. ökat behovet av tillsynsresor. Dessutom ser att alltfler barn som kommer till för adoption har behov av olika former av särskilt stöd och andra insatser. Eftersom de barn som är tillgängliga för internationell adoption i allt större utsträckning är äldre än tidigare och fler har någon sjukdom eller funktionsnedsättning kan behovet antas öka än mer. Detta ställer också ökade krav på andra aktörer i t.ex. kommuner och landsting och på yrkesverksamma som möter adopterade och deras familjer. Att genomföra är ett långsiktigt och mycket omfattande uppdrag där Barn- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ombudsmannen har en avgörande roll i att bevaka och driva på genomförandet. För att lyckas krävs ett samarbete med andra viktiga aktörer. har genomfört olika insatser såsom utbildningar, utveckling av metoder för barnkonsekvensanalyser, utökat samarbete med andra aktörer samt bevakningsarbete av statliga myndigheter, kommuner och landsting. Resultaten visar att det finns ett fortsatt behov av stöd när det gäller förverkligandet av intentioner på alla nivåer i samhället. Det finns ett behov av skriftligt material, kompetensutveckling samt stöd i arbetet med att genomföra barnkonsekvensanalyser. lyfter också fram behovet av att fördjupa och konkretisera diskussionen kring barns och ungas rätt till inflytande i olika sammanhang. har fortsatt sitt utvecklingsarbete kring Nöjt Barnindex (NBI) på lokal nivå, samt ett utvecklingsarbete kring barnkonsekvensanalyser i praktiken. Som ett led i arbetet med att driva på genomförandet av har bl.a. utifrån sitt stödmaterial för revision genomfört utbildningsinsatser för revisorer på nivå liksom stöd- och utbildningsinsatser för länsstyrelser. Vidare har följt upp de revisioner som genomförts. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende och . granskade 2004 om den tidigare regeringen och de statliga myndigheterna har följt strategin för att förverkliga i (RiR 2004:30). har mot bakgrund av granskningen bifallit en framställan (framst. 2004/05:RRS19) från och givit regeringen tillkänna att regeringen ska återkomma med förslag till mer precisa mål knutna till strategin samt förbättra sin redovisning av utfallet i förhållande till strategin (bet. 2005/06:SoU5, rskr. 2005/06:137). Se avsnitt 9.4. Barnrättspolitiken ska verka för att ett barnrättsperspektiv ska genomsyra politiken på alla områden inom statsbudgeten där barn är berörda, liksom alla verksamheter som berör barn. Barn lever i en verklighet som ständigt förändras och som också ställer beslutsfattarna inför nya frågor och utmaningar. Det finns många goda exempel på strategiskt utvecklingsarbete i form av utbildningar och informationsinsatser för att öka kunskapen om barnets rättigheter på , landstings- och myndighetsnivå. kartläggningar liksom andra uppföljningar visar dock att kunskapen om hur konventionen ska tillämpas behöver utvecklas. Regeringens barnrättspolitik ska uppmuntra, uppmärksamma och vid behov stödja de initiativ och processer som på bästa sätt stärker denna utveckling med barnets rättigheter som grund. För att ta tillvara och stärka barnets rättigheter och intressen vill regeringen inför de närmaste årens arbete särskilt prioritera följande områden: -ett förstärkt strategiskt arbete för att genomföra , innefattande förstärkt uppföljning, samordning och kompetensutveckling i syfte att förbättra tillämpningen av , -stöd i föräldraskapet, innefattande generella stöd- och utbildningsinsatser för föräldrar med barn i olika åldrar och med olika förutsättningar och behov, -bekämpandet av våld mot barn, innefattande åtgärder för att bekämpa alla former av våld mot barn, samt -främjandet av barns psykiska hälsa, innefattande åtgärder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga. 9.6.1Ett förstärkt strategiskt arbete Regeringen presenterade 2008 i skrivelsen Barnpolitiken en politik för barnets rättigheter (skr. 2007/08:111) en plan för uppföljning och utvärdering av tillämpningen av i . Som en följd av detta har regeringen förtydligat ansvar för uppföljning och utvärdering, eftersom denna verksamhet är en viktig utgångspunkt för såväl uppdrag att företräda barnets rättigheter och intressen som för att driva på genomförandet av . Regeringen har också givit i uppdrag att ta fram förslag på hur det strategiska arbetet ska följas upp utifrån ovan nämnda skrivelse. förslag kommer att ingå som ett underlag för regeringens fortsatta utveckling av uppföljning och utvärdering av tillämpningen av i . En central uppgift för barnrättspolitiken är att ge en helhetsbild av barns levnadsvillkor och följa hur insatser på olika områden tillsammans påverkar utvecklingen av dessa villkor. Regeringen bedömer att det finns ett behov av att utveckla indikatorer och statistisk information för uppföljning av barnrättspolitiken. Regeringen planerar därför att ta fram indikatorer och statistik för att bättre kunna följa upp måluppfyllelsen samt öka kunskapen om tillämpningen av på nationell, regional och nivå. I detta arbete ingår också att identifiera kunskapsluckor inom ett antal områden för att möjliggöra jämförelser mellan kommuner och mellan landsting. Det förslag till uppföljningssystem som presenterades i departementspromemorian Ett uppföljningssystem för barnpolitiken (Ds 2007:9) bör utgöra ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet. Varje barn har rätt till omvårdnad och omsorg och att i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar få växa upp under goda och trygga förhållanden. Föräldrarna är i regel de viktigaste personerna i barnets liv, och har huvudansvaret för barnets omvårdnad, uppfostran och utveckling. Samhällets uppgift är att garantera, stödja och vid behov komplettera föräldrarnas insatser så att barnets rättigheter och intressen tas tillvara under barnets hela uppväxt. Regeringen har därför lagt fram en nationell strategi för en kvalitetshöjande kompetensuppbyggnad och utveckling av samhällets stöd och hjälp till föräldrar. har härvid fått en viktig roll i att följa och samordna utvecklingen i kommuner och landsting med nära anknytning till forskningen inom området. I olika situationer, exempelvis vid konflikter med barnet eller om barnet utsätts för mobbning, kan föräldrar behöva snabb rådgivning och hjälp. Regeringens bidrag till för att skapa 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 en interaktiv webbplats för att ge råd och stöd till föräldrar är en åtgärd i detta sammanhang. Vidare avser regeringen att ge lämplig aktör i uppdrag att ta fram information för föräldrar och blivande föräldrar om barnets rättigheter, samt information om det s.k. agaförbudet. In- formationen ska också göras tillgänglig på andra språk. 9.6.3Bekämpandet av våld mot barn Barn har rätt till skydd mot alla former av fysiskt och psykiskt våld såväl inom som utanför familjen. Staten har ett ansvar för att garantera denna rättighet för varje flicka och pojke som lever i vårt land. Trots många olika åtgärder och verksamheter för att motverka våld mot barn utsätts barn för våld i olika sammanhang i hemmet, i skolan, på gatan och på andra platser. Den senaste nationella kartläggningen av våld mot barn som genomfördes bekräftade att vissa bakgrundsfaktorer, exempelvis svag familjeekonomi, ökar risken för barn att utsättas för kroppslig bestraffning. Kartläggningen visar också att barn med funktionsnedsättning löper ökad risk. Regeringen kommer att ta fram ett underlag som ger en samlad bild av regeringens insatser för att bekämpa våld mot barn i olika sammanhang. Regeringen avser därefter att återkomma i frågan om hur det fortsatta arbetet på området ska bedrivas. Regeringen har sedan införandet av det s.k. agaförbudet 1979 vid olika tillfällen beviljat medel för att låta undersöka barns och vuxnas erfarenheter av och attityder till kroppslig bestraffning av barn. Undersökningar där barn tillfrågats om aga i hemmen saknas . Därefter visar undersökningar att antalet skolbarn som anger att de blivit slagna minskat från till . Utifrån föräldraintervjuer som gjorts 1980, 2000 och 2006 kan man konstatera att kroppslig bestraffning av grövre art, att slå med knytnävar eller något föremål, har minskat väsentligt. Få vuxna är positiva till kroppslig bestraffning och det har skett en kraftig och kontinuerlig minskning avseende såväl positiva attityder till våld mot barn som förekomsten av kroppslig bestraffning . Den senaste undersökningen genomfördes av Stiftelsen och i samarbete med Statistiska 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 När det gäller fysiskt våld framkommer dock en bild som tyder på att förekomsten av kroppslig bestraffning inte längre fortsätter att minska. I vissa avseenden finns en rapporterad ökning jämfört med undersökningarna 2000. Detta gäller såväl andelen föräldrar som knuffat, huggit tag i eller ruskat om sitt barn som andelen föräldrar som slagit sitt barn. Regeringen har för avsikt att följa upp med ytterligare en kartläggning samt kunskapshöjande insatser . Regeringen har beviljat ytterligare medel till för år två av pilotprojektet vaccination. Syftet med projektet är att förebygga våld mot spädbarn. Säkrare Internet för barn och unga Barns och ungdomars trygghet är en viktig fråga för regeringen. Ett sätt att skydda barn och unga i de digitala och interaktiva medierna är att ge en förbättrad och riktad information till såväl barn som vuxna kring dessa medier. En ökad medvetenhet hjälper barn och unga att undvika risker och fallgropar och ger dem de fördelar som de digitala och interaktiva medierna erbjuder. Re- geringen anser att det är angeläget att ha en fortsatt dialog med berörda aktörer. 9.6.4Främjandet av barns psykiska hälsa Förutsättningarna för en god hälsa grundläggs tidigt i barndomen, och det är därför viktigt att identifiera och hantera psykisk ohälsa hos barn och ungdomar. I det sammanhanget vill regeringen också betona vikten av en väl fungerande första linjens vård och omsorg för barn och ungdomar som lider av psykisk ohälsa och psykisk sjukdom samt satsningen på en förstärkt vårdgaranti inom barn och ungdomsspsykiatri. har också regeringen avsatt för insatser som syftar till att stärka barns och ungdomars psykiska hälsa. Regeringen fortsätter sin satsning på barn och ungdomar med psykisk ohälsa, bl.a. genom att främja samarbetet mellan landsting och kommuner i första linjens vård och omsorg (se avsnitt 3 Hälso- och sjukvårdspolitik). Regeringen har i skrivelsen En politik för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning (skr. 2008/09:185) till redogjort för vilka initiativ som tagits och som kommer att tas i syfte att stärka barns hälsa. Det är också viktigt med ett internationellt samarbete och engagemang kring barnrättsfrågorna. Under det svenska ordförandeskapet i var en av de svenska prioriteringarna att stärka arbetet för barnets rättigheter. Den Europarådsstrategi för barnets rättigheter, som regeringen tog initiativ till , ska gälla . Den är en viktig utgångspunkt för det kommande samarbetet kring barnrättsfrågor i samband med att innehar ordförandeskapet i . kommer i samband med detta att anordna ett möte med fokus på barnets rättigheter och intressen, inom ramen för den informella grupp för barnfrågor inom som har etablerats mellan medlemsstaterna. Vidare kommer att implementera de EU-gemensamma riktlinjerna om barnets rättigheter samt barns situation i väpnade konflikter under det svenska ordförandeskapet. 9.6.6Det nationella samarbetet kring barnets rättigheter lämnade regeringen fjärde rapport om genomförandet av till . Rapporten har innevarande år granskats av barnrättskommittén. Kommittén har i vissa delar berömt för arbetet med , men är också kritisk inom vissa områden. Re- geringen kommer att inleda en dialog med berörda parter kring dessa frågor. Bland annat kommer frågan om i förhållande till svensk lagstiftning och praxis att diskuteras. Tabell 9.3 Anslagsutveckling 7:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 242 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 242 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. ska företräda barns och ungas rättigheter och intressen samt driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av i samhället. ska särskilt uppmärksamma att lagar och författningar samt deras tillämpning stämmer överens med och vid behov föreslå författningsändringar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna omfattar ett internationellt projekt om barns rättigheter. får disponera intäkterna. har ett brett uppdrag att företräda barnets rättigheter och intressen, driva på genomförandet av och bevaka efterlevnaden av konventionen. En sammantagen bedömning av verksamhet är att mål och återrapporte- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ringskrav i regleringsbrevet i allt väsentligt är uppfyllda. Regeringen konstaterar i skrivelsen om politiken för barnets rättigheter (skr. 2007/08:111) att uppföljning och utvärdering av tillämpningen av behöver förbättras och förstärkas. har uppföljnings- och utvärderingsansvar förtydligats i instruktionen för myndigheten. Regeringen har också givit i uppdrag att ta fram förslag till hur det strategiska arbetet ska följas upp utifrån regeringens skrivelse. Regeringen bedömer att detta gör mer kraftfull som språkrör för barnets rättigheter och intressen och skapar förutsättningar för ett bättre genomslag av tillämpning på och statlig nivå. Tabell 9.5 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 7:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Pris- och löneomräkningen baseras på anvisad medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 7:1 . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 9.7.27:2 Myndigheten för internationella det till adopterade som söker information om Tabell 9.6 Anslagsutveckling 7:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 14 593 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 593 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). Anslaget används även för utbetalning av statsbidrag till auktoriserade adoptionssammanslutningar och till de adopterades organisationer. ansvarar för vissa frågor som rör internationella adoptioner och har ansvar för auktorisation och tillsyn av sammanslutningar som förmedlar internationella adoptioner. är centralmyndighet enligt om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. arbetar aktivt med tillsyn över och uppföljning av de auktoriserade adoptionssammanslutningarna, följer upp kostnadsutvecklingen och adoptionsverksamheten i olika ursprungsländer samt utbildar olika yrkeskategorier i och bedriver informationsverksamhet. En sammantagen bedömning av myndighetens verksamhet är att mål och återrapporteringskrav i regleringsbrevet i allt väsentligt är uppfyllda utifrån de resurser myndigheten har disponerat. Regeringen bedömer att MIA:s tillsynsverksamhet behöver utökas med hänsyn till att förutsättningarna inom adoptionsverksamheten förändras. Nya ursprungsländer tillkommer i samband med att adoptionsverksamheten minskas i redan befintliga adoptionsländer. Utvecklingen i utlandet blir alltmer komplicerad, vilket påverkar behovet av tillsynsresor och underlag för auktorisationsbeslut hos . Regeringen anser vidare att bör ha möjlighet att utveckla stö-