prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — Det finns även behov av nya tekniska lösningar inom tolkverksamhet som ett komplement till den fysiska tolken. I pågår en verksamhet i mindre skala med skrivtolkning, vilket innebär att tolkning kan ske på distans och att tolken inte behöver finnas på plats. Regeringen bedömer att det är angeläget att fler landsting får möjlighet att vidareutveckla tekniken och avser att inom ramen för detta anslag avsätta för att stimulera utveckling av skrivtolkning på distans inom den vardagstolkning som är skyldiga att erbjuda enligt 3 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Medlen ska även användas till att följa upp, dokumentera och sprida erfarenheter av verksamheten utifrån ett teknik- och brukarperspektiv. En förutsättning för att få del av medlen bör vara att det finns en koppling till det ovan nämnda uppdraget och att landstingen samarbetar med och inom ramen för det uppdraget. För att personer som är dövblinda ska få adekvat stöd behöver det enligt regeringens bedömning finnas en samlad kvalificerad kompetens inom området. Nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor fyller denna funktion. redovisar kunskapscentret en fortsatt ökad efterfrågan på sina tjänster. Det som efterfrågas är handledning i boenden för personer med medfödd dövblindhet och handledning i kommunikation samt andra utbildningsinsatser. Landstingsteamens medvetenhet och aktiva kunskapssökande har enligt centret ökat. Tabell 6.14 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 4:3 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 anslaget 4:3 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation . beräknas anslaget till respektive . 6.7.44:4 Bilstöd till personer med funktionshinder13 Tabell 6.15 Anslagsutveckling 4:4 Bilstöd till personer med funktionshinder 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används till att finansiera bilstöd till personer med funktionsnedsättning som har rätt till stödet. Bidrag kan lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Antalet personer som har rätt till bilstöd, omfattningen av fordonets anpassningsbehov, prisutvecklingen på marknaden för anpassning av fordon samt inkomstutvecklingen är de faktorer som framför allt styr utgifterna. Bilstödet, som beslutas av , är en viktig insats för att uppnå målen för handikappolitiken. Stödet ska göra det möjligt att leva ett självständigt och oberoende liv med arbete, sociala kontakter, offentlig och kommersiell service etc. förändrades delar av reglerna för bilstödet (se resultatavsnittet Bilstöd och komplement till färdtjänst). Bland annat höjdes grundbidraget för införskaffande av motorfordon till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning från till . Det har bidragit till att fler barnfamiljer får del av stödet. Tabell 6.16 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 4:4 Bilstöd till personer med funktionshinder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 4:4 Bilstöd till personer med funktionshinder . beräknas anslaget till vardera . 6.7.54:5 Kostnader för statlig assistansersättning14 Tabell 6.17 Anslagsutveckling 4:5 Kostnader för statlig 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera kostnader för statlig assistansersättning. Assistansersättning lämnas till personer med omfattande funktionsnedsättning som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Personer som innan de fyllt beviljats assistansersättning får behålla ersättningen efter 13 I statsbudgeten betecknat som anslag 3:4 Bilstöd till personer 14 I statsbudgeten betecknat som anslag 3:5 Kostnader för Antalet assistanstimmar får inte utökas därefter. Kommunen där den ersättningsberättigade är bosatt ersätter kostnaderna för de första . Genom ersättningen avlastar staten kommunerna kostnader för mer omfattande insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Antalet personer som har rätt till assistansersättning, behovets omfattning mätt i assistanstimmar och beviljad ersättning är de faktorer som styr utgifternas storlek. Personlig assistans och assistansersättningen är en viktig reform som ger många personer med omfattande funktionsnedsättning möjlighet till ett bra liv med inflytande över sin vardag. Däremot har omfattningen av personlig assistans och kostnaderna för assistansersättningen underskattats. När assistansreformen infördes beräknades att varje person skulle beviljas i genomsnitt och att cirka 7 000 personer skulle omfattas av insatsen. hade cirka 15 500 personer assistans med i genomsnitt . överlämnade den parlamentariskt tillsatta slutbetänkandet Möjlighet att leva som andra (SOU 2008:77). Kommittén föreslår åtgärder som kan dämpa och stabilisera kostnadsutvecklingen och förslag om lämpliga former för tillsyn och tillstånd av enskild verksamhet med personlig assistans samt om ökad uppföljning och kontroll av assistansersättningen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det pågår ett uppdrag inom vilket och metoder i socialt arbete, i samarbete med , utarbetar ett vetenskapligt instrument som kan användas när behovet av personlig assistans ska bedömas (se även resultatavsnittet, Assistansersättning till personlig assistans). Effekten av de lagändringar, som infördes i lagen (1993:389) om assistansersättning för att öka kontrollen och motverka missbruk av ersättningen, har inte slagit igenom . bedömer att den kan komma att avspegla sig i statistiken , som redovisas . Tabell 6.18 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 4:5 Kostnader för statlig assistansersättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 19 ska anvisas under anslaget 4:5 Kostnader för statlig assistansersättning . beräknas anslaget till 20 respektive 21 . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Äldrepolitiken omfattar insatser som syftar till att ge äldre kvinnor och män förutsättningar att leva ett självständigt liv med god livskvalitet. Många av dessa insatser utförs inom ramen för en generell politik som riktar sig till fler målgrupper än äldre varför de ofta finansieras och redovisas i andra delar än under äldrepolitik. De insatser som i detta sammanhang redovisas som äldrepolitik är huvudsakligen sådana som kommunerna ansvarar för inom ramen för äldreomsorgen enligt socialtjänstlagen, (2001:453) och hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt insatser som utförs av myndigheter med ansvar för tillsyn, uppföljning och utvärdering, främst och länsstyrelserna. Staten lämnar ekonomiskt bidrag till kommunernas verksamhet inom ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Under äldrepolitik redovisas medel för stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken samt bidrag till vissa anhörig- och pensionärsorganisationer. föreslås statens utgifter inom området uppgå till . Tabell 7.1 Utgiftsutveckling Äldrepolitik 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 gäller följande mål för äldrepolitiken. -kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, -kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, -bemötas med respekt, samt -ha tillgång till god vård och omsorg. Resultatredovisningen görs i förhållande till gällande mål där arbetet inriktas främst på att genom olika insatser uppnå trygghet, inflytande och tillgång till god vård och omsorg. Resultatavsnittet indelas i fyra delar ett aktivt liv och inflytande över sin vardag, tillgång till god omsorg och vård, uppföljning och kontroll av kvalitet samt kunskapsutveckling, ledarskap och kompetens. I analys och slutsatser görs en analys av de samlade insatserna i förhållande till vad som behöver utvecklas för att åstadkomma en god omsorg och vård om äldre kvinnor och män samt att öka individens inflytande över sin vardag. Diagram 7.1 Antal och andel äldre 19802050 Det totala antalet personer som fått äldreomsorg i form av hemtjänst eller särskilt boende har varit cirka 240 000 . hade ungefär 249 000 personer någon av insatserna hemtjänst eller särskilt boende. införde ett nytt sätt att samla in statistik på äldreområdet. kommer förändringen att ge ett förbättrat underlag om insatser för äldre kvinnor och män men det ger dock begränsade möjligheter att jämföra statistiken före och efter 2007. har antalet personer som är eller äldre mer än fördubblats, och antalet beräknas fortsätta att öka fram . Antalet personer som är beräknas vara i det närmaste oförändrat den närmaste tioårsperioden för att sedan öka kraftigt . Behovet av äldreomsorg är relaterat till hälsotillståndet och till antalet personer . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.2 Hemtjänst respektive särskilt boende. Insatser för personer , 20022008. Antal och andel kvinnor respektive män * ingår även personer som enbart har matdistribution och/eller snöröjning Källa: Tabellen visar en tydlig utveckling av att en allt större andel av äldreomsorgen bedrivs i det ordinära boendet med hemtjänst. Omfattningen av hemtjänst räknat i antal hemtjänsttimmar har dock varit relativt . Det innebär att mängden hemtjänst per person har minskat . Antalet platser i särskilt boende har minskat , men det statliga investeringsstödet för ny- eller ombyggnad av särskilt boende har beviljats för ca 4 700 lägenheter . ökade antalet seniorbostäder från 12 000 till 33 000. Det är inte ett biståndsbedömt boende och innebär inte någon service eller omsorg, utan kallas seniorboende för att det är avsett för äldre kvinnor och män. Tabell 7.3 Antal personer som beviljats vissa insatser enligt SoL samt antal personer som månad 2008 erhöll hälso- och sjukvård enligt HSL Trygghetslarm i ordinärt boende * I totalen ingår även personer för vilka fullständigt personnummer saknas. Dessa personer kan inte fördelas utifrån kön. Utöver hemtjänst och särskilt boende omfattar kommunernas omsorg och vård också en rad andra insatser som framgår av tabellen ovan. Det är framför allt insatser som syftar till att förbättra äldre personers möjligheter att bo kvar i det ordinära boendet. för hälso- och sjukvård i särskilda boendeformer och dagverksamheter (exkl. läkarinsatser). Därutöver har kommunerna möjlighet att, efter överenskommelse med , helt eller delvis överta ansvaret för hemsjukvården (exkl. läkarinsatser) i ordinärt boende. Så har skett i 171 av landets kommuner . har antalet personer med hemsjukvård i ordinärt boende ökat. Andelen insatser inom äldreomsorgen som något vanligare att särskilda boenden () bedrivs i enskild regi än hemtjänst (). har en utveckling skett i vissa kommuner där kommunerna tillhandahåller servicetjänster utan biståndsbedömning exempelvis fixartjänster, gratis eller till subventionerad kostnad. Kommunerna erbjuder hjälp med olika enklare vardagssysslor , bl.a. för att förebygga fallskador bland äldre kvinnor och män, stödja äldre personer som bor kvar i det ordinära boendet och att ge hjälp av det slag som inte längre utför. Genom införandet av lagen (2006:492) om befogenhet att tillhandahålla servicetjänster åt äldre har dessa tjänster reglerats. Lagen (2007:346) om hushållsnära tjänster innebär en möjlighet att köpa skattereducerade tjänster av både service- och omvårdnadskaraktär på den öppna marknaden. beviljades närmare 15 000 personer avdrag för köp av hushållsnära tjänster, framför allt städtjänster. Det är enligt bedömning för tidigt att säga i vilken utsträckningen denna möjlighet får konsekvenser för den offentliga äldreomsorgen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.4 Kommunernas kostnader för omsorg och vård om äldre, 2003-2008 Miljarder kronor, priser (fast pris) Vård och omsorg i ordinärt boende Vård och omsorg i särskilt boende Siffrorna som redovisas är preliminära. i fasta priser så har kommunernas totala kostnader för omsorg och vård om äldre kvinnor och män varit relativt konstanta . Kostnaderna för omsorgen och vården om äldre utgör av kommunernas samlade kostnader. Ett aktivt liv och inflytande över sin vardag Runt om i landet pågår en utveckling mot ökad valfrihet inom äldreomsorgen. hade tio kommuner infört någon form av valfrihetssystem. hade den siffran ökat till 35 kommuner enligt Kommuner och Landsting. Det är framför allt inom som valfrihetssystem har införts. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stimulera utvecklingen mot ökad valfrihet inom omsorg och vård. Lagen (2008:962) om valfrihetssystem trädde i kraft . Den innebär att kommuner och landsting kan välja att införa ett system för fri etablering inom omsorg och vård. Syftet med valfrihetssystem är att äldre kvinnor och män och andra som har behov av omsorg och vård ska få större inflytande över sin egen vardag. Lagen är konstruerad för att göra det enkelt att etablera sig som leverantör till offentlig sektor, vilket förväntas gynna små företag och organisationer. För att stödja utvecklingen av fria val inom äldreomsorgen och stödet till personer med funktionsnedsättning har regeringen avsatt totalt för perioden 20082009. Av dessa medel har utbetalats till kommuner som ansökt om bidrag för att förbereda eller utveckla ett valfrihetssystem. hade 196 av landets 290 kommuner sökt och beviljats bidrag. Av de som hade ansökt om bidrag avsåg drygt i första hand att införa valfrihetssystem inom . av kommunerna låg i , i och resterande i norra . Drygt hälften av kommunerna som ansökt om stimulansbidrag hade mindre än 30 000 invånare. Enligt en uppföljning som genomfört avser 119 av kommunerna som fått stimulansbidrag att ta ställning för eller emot ett införande av valfrihetssystem och 63 kommuner . Fler kommuner har ansökt om bidrag och därför har regeringen beslutat att omfördela från ej utnyttjade stimulansbidrag till vården och omsorgen om äldre personer. En nationell uppföljning av användandet av valfrihetssystem ska presenteras för regeringen [S2008/3609/ST (delvis)]. Kommuner och Landsting har av regeringen beviljats för att ge råd och stöd till de kommuner som överväger eller beslutat införa valfrihetssystem. För att främja en enkel och enhetlig tillämpning av lagen har fått i uppdrag att ta fram ett informationsmaterial som riktar sig både till upphandlande myndigheter, leverantörer och andra intressenter. Informationsmaterial finns nu i tryckt såväl som elektronisk form. Enligt lagen om valfrihetssystem ska alla myndigheter som inrättat valfrihetssystem löpande annonsera i en nationell databas som drivs av Kammarkollegiet. hade 25 kommuner annonserat om valfrihetssystem inom äldreomsorgen. finansieras denna inom ramen för de som avsatts för 20082009. Kammarkollegiet har även fått i uppdrag att ta fram en vägledning för offentlig upphandling inom vård och omsorg. Uppdraget ska redovisas . En förutsättning för att valfriheten ska öka inom äldreomsorgen är att det finns en mångfald av utförare. För att stimulera fler att etablera sig och verka som leverantörer inom omsorgs- och hälso- och sjukvårdssektorn har (tidigare Verket för näringslivsutveckling, ) fått i uppdrag att informera om vad den nya lagen innebär. Målgruppen är potentiella och befintliga leverantörer av omsorg och vård. uppdrag pågår och avrapporteras . lämnade 2008 ett förslag till handlingsprogram för att främja entreprenörskap och förnyelse inom vården och omsorgen. Handlingsprogrammet omfattar bland annat förslag på satsningar för att öka export och internationalisering, underlätta innovationer samt stimulera entreprenörskapssatsningar på gymnasie-, högskole- och universitetsutbildningar. Tillgång till bra teknik har stor betydelse för många äldre personers möjligheter att kunna klara sig själva trots funktionsnedsättningar. För att stimulera utvecklingen av teknik för äldre har regeringen satsat i projektet för äldre . Projektet leds av och syftar till att ge bättre tillgänglighet till och bättre information om teknik för äldre i boendet, i vardagen i allmänhet och som stöd för anhöriga. Behovsstudier i projektet har visat att målgrupperna tycker att det är svårt att hitta information om och att få tag i hjälpmedel som finns. har riktat stöd till utvecklingsarbeten, information om bra produkter och visningsmiljöer. Institutet har även öppnat en webbplats för enkel och snabb sökning av bra produkter. Intresset för teknik för äldre har varit stort och många ansökningar om medel har lämnats in. Projektet ska utvärderas och redovisas till regeringen . Tillgång till god omsorg och vård De äldres egna synpunkter på äldreomsorgen Resultaten från en nationell brukarundersökning ger en bild av kvaliteten inom vården och omsorgen om äldre kvinnor och män. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 styrelsen har genomfört undersökningen på uppdrag av regeringen. Undersökningen omfattar ett urval av ca 140 000 personer som var och som hade hemtjänst eller bodde i särskilt boende . Av dessa svarade av brukarna inom och av de som bodde i särskilt boende antingen själva eller med hjälp av anhöriga. Undersökningen visar att brukarna generellt är nöjda med äldreomsorgen. De kvalitetsaspekter som får de högsta respektive lägsta omdömena är praktiskt tagit desamma oavsett boendeform. De äldre personer som har hemtjänst ger ett positivt omdöme i sin helhet. Högst omdöme får personalens bemötande, hjälpens omfattning och utförande samt vårdinsatserna. Äldre kvinnor och män är minst nöjda med social samvaro och aktiviteter, maten och informationen. Skillnaderna mellan kommunerna är påfallande stora inom dessa områden. Äldre kvinnor och män som bor i särskilt boende ger högst omdöme avseende trygghet i boendet, bemötande, vårdinsatser och boendemiljö. Lägst omdöme får social samvaro och aktiviteter, mat och information. Det finns även här stora skillnader mellan kommunerna. Det gäller t.ex. uppfattningen om vårdinsatser och trygghet. Äldre personer med god hälsa är betydligt nöjdare med äldreomsorgen än de som har dålig hälsa. Att utrymmet för individuella aktiviteter är begränsat, både i och i särskilda boenden, framkommer även av Länsstyrelsernas tillsyn av äldreomsorgen (och de äldre, 2009). Länsstyrelserna konstaterar att äldre personers behov och önskemål gällande aktiviteter och vad som bidrar till en meningsfull tillvaro beaktas i liten utsträckning i granskade genomförandeplaner. Beslut som inte verkställs Länsstyrelsernas tillsyn visar att kommunernas riktlinjer för biståndsbedömning gått mot att bli mer restriktiva och att i högre grad styra vad äldre kvinnor och män ansöker om och beviljas (och de äldre, Länsstyrelserna 2009). bedömning är att detta riskerar att sätta den enskildes rättssäkerhet ur spel. Socialnämnderna är , skyldiga att rapportera alla beslut som inte verkställts . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hanterade länsstyrelserna sammanlagt mer än 10 000 rapporter om gynnande beslut om biståndsinsatser som ej verkställts . De ärenden som länsstyrelserna har avslutat gäller till övervägande del ej verkställda beslut för äldre personer och framför allt insatsen särskilt boende. utvärdering av rapporteringsskyldigheten och den särskilda avgiften i socialtjänstlagen (och ros En utvärdering av bestämmelserna om rapporteringsskyldighet och särskild avgift i socialtjänstlagen, 2009) visar att bestämmelserna har bidragit till ökad medvetenhet om rättighetslagstiftningen och lett till åtgärder till gagn för brukare och klienter. Problem med långa verkställighetstider har synliggjorts vilket i sin tur har påskyndat planeringen av utbyggnad av särskilda boendeformer. Enligt har de nya reglerna även medfört vissa oönskade konsekvenser, som att kommuner har vidtagit åtgärder med huvudsakligt syfte att slippa åläggas särskild avgift. Stimulansbidrag till omsorg och vård om äldre personer ger positiva effekter Regeringen har avsatt ca till kommuner och landsting med avsikt att höja kvaliteten i omsorgen och vården om äldre kvinnor och män. De sju prioriterade områdena är: läkartillgång, läkemedelsgenomgångar, demensvård, förebyggande arbete, socialt innehåll, rehabilitering samt kost och nutrition. fördelar bidraget efter ansökan till kommunerna och till landstingen och följer upp satsningen. har lämnat rapporten riktade till vård och omsorg om äldre personer. Redovisning av medel. Alla landsting och nästan alla kommuner ansökte om stimulansbidrag. Starten av projekten har fördröjts beroende bland annat på rekryteringsproblem, långa planeringsprocesser samt att huvudmännen fortfarande använde tidigare stimulansbidrag. Kommunerna har framförallt satsat på rehabilitering, demensvård och det sociala innehållet i omsorgen. Landstingen har framförallt satsat på rehabilitering, förstärkt läkartillgång, läkemedelsgenomgångar och demensvård. Både kommuner och landsting använder mest stimulansbidrag till rehabilitering och demensvård. Med stöd av stimulansbidraget har vårdbiträden, undersköterskor och nya yrkesgrupper som dietister och äldrepedagoger anställts. Huvudmännen har startat närmare 3 000 projekt eller satsningar och /09 pågick cirka 2 400 av dessa. De pågående projekten är relativt jämnt fördelade över alla aktuella områden. En mindre del av projekten, , berör enskilda vårdgivare. skriver att orsaker till detta bl.a. är avsaknad av avtal med enskilda vårdgivare, att projekt i första hand ses som samverkansprojekt mellan huvudmännen och att det finns ett konkurrensförhållande mellan enskilda vårdgivare och kommunen. bedömning är att stimulansbidraget har varit ett stöd i kommunernas och landstingens lokala utveckling, både som smörjmedel i samarbetet och som ett sätt att få olika professioner att se och dra nytta av varandras kompetenser. Nya, kreativa idéer har fötts i enlighet med stimulansbidragets anda. -Rehabilitering: Området rehabilitering har prioriterats mycket högt både av kommuner och landsting. Stimulansbidraget har framförallt använts till att utveckla samverkan mellan huvudmännen samt till att utbilda och handleda personal och att införa ett rehabiliterande förhållningssätt i arbetet med enskilda äldre personer. 84 av kommunerna och fem landsting har utvecklat ett gemensamt synsätt på rehabiliteringen, 108 kommuner och sju landsting har påbörjat ett sådant arbete. 64 kommuner och sju landsting har tagit fram rutiner för hemrehabilitering. Flertalet kommuner, 175 stycken, har genomfört eller påbörjat utbildningar inom rehabiliterande förhållningssätt för över 32 000 personer. Även 14 landsting har genomfört sådana utbildningar för nästan 3 000 personer. Vidare erbjuder 155 kommuner och 9 landsting regelbunden handledning medan 153 kommuner och 14 landsting avsätter tid för reflektion.