prop · GX0334 · 2009-10-21 00:00:00 — Skatteåtgärder För att öka drivkrafterna till arbete infördes jobbskatteavdraget och har har byggts ut i ytterligare två steg, 2008 och 2009. Ett fjärde steg planeras till . Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta för dem som står utanför arbetsmarknaden eftersom den genomsnittliga skatten sänks för alla löntagare. Jobbskatteavdraget bidrar också, genom sänkta marginalskatter, till att stärka incitamenten att arbeta fler timmar för dem som redan har ett arbete. I synnerhet för låg- och medelinkomsttagare, t.ex. deltidsarbetande kvinnor, kan de lägre marginalskatterna förväntas ha positiva effekter på antalet arbetade timmar. Sammantaget bedömer regeringen att de tre genomförda stegen i jobbskatteavdraget leder till att antalet sysselsatta på lång sikt ökar med och att det totala antalet arbetade timmar ökar med . BNP bedöms öka på lång sikt till följd av dessa reformer. De externa bedömare som har värderat regeringens politik, t.ex. , och Samhälle (SNS) samt , gör likartade bedömningar. Sysselsättningen och arbetsinkomsterna kan på lång sikt väntas öka mest för de med lägst inkomster (se diagram 2). Procentuell effekt av jobbskatteavdraget på ekonomisk standard för hela befolkningen i olika inkomstgrupper Skr. 2009/10:34 65 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 1 23456789 10 Direkt effekt Långsiktig effekt Källa: beräkningar Låg inkomst Hög inkomst Som ett led i ansträngningarna att stimulera arbetsutbudet och öka den varaktiga sysselsättningen kommer regeringen att presentera en proposition om en ytterligare förstärkning av jobbskatteavdraget inom ramen för ett fjärde steg. Förslaget innebär att marginalskatten sänks med för låg- och medelinkomsttagare. För t.ex. ett vårdbiträde som 2009 har en månadslön på innebär denna reform, i kombination med de tre tidigare reformerna, en sänkning av marginalskatten och en sänkning av den genomsnittliga skatten . Tillväxten i samhället påverkas inte bara av hur många timmar som arbetas utan också av produktiviteten. Mot denna bakgrund är det även viktigt att skattesystemet är utformat så att det lönar sig för personer att skaffa sig en högre utbildning eller att vidareutbilda sig inom arbetslivet. Regeringen har därför kombinerat jobbskatteavdraget med att begränsa uttaget av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster. sänktes marginalskatten för beskattningsbara förvärvsinkomster mellan och . Sänkningen av den statliga inkomstskatten inriktades således mot den nedre delen av den statliga inkomstskatteskalan. Syftet var att öka drivkrafterna till arbete och höja utbildningspremien, vilket kan höja produktiviteten för stora grupper av sysselsatta. Arbetslöshetsförsäkringen Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring med syfte att säkerställa ekonomisk trygghet av omställning från ett arbete till ett annat. En av förutsättningarna för att kunna erhålla inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet är att den arbetssökande är medlem i en arbetslöshetskassa och har ett sammanhängande medlem 2009/10:34 66 skap motsvarande (s.k. medlemsvillkor). har antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna minskat kraftigt. har dock utvecklingen vänts och antalet medlemmar har ökat. Främst förklaras medlemsökningen av att det försämrade läget på arbetsmarknaden som har bidragit till att det blivit mer angeläget att tillhöra en arbetslöshetskassa, men regeringens reformer som beskrivs nedan har också bidragit till medlemsökningen. hade arbetslöshetskassorna knappt 3 809 000 medlemmar, vilket motsvarar av den arbetsföra befolkningen. För att stimulera till ny- och återinträde i arbetslöshetskassorna genomfördes flera förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. En tillfällig förändring av medlemsvillkoret infördes för att öka möjligheten för människor att få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning . För samtliga medlemsmånader kommer en medlem i en arbetslöshetskassa vid bestämmande av medlemsvillkor att få tillgodoräkna sig . Den tillfälliga ändringen innebär att en medlem kan uppfylla ett medlemsvillkor , i stället som normalt krävs. Vidare innebär förändringen att det går snabbare att kvalificera sig till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Även inträdesvillkoret för att bli medlem i en arbetslöshetskassa förändrades genom att det inte längre krävs arbete i någon bestämd omfattning och det krävs heller inte att arbetet ska ha föregått medlemskapet. Förändringen stimulerar till ökad anslutning till arbetslöshetsförsäkringen som det bidrar till att förenkla administrationen av försäkringen. Vidare har ett avdrag för sysselsatta medlemmar införts för arbetslöshetsavgiften. Eftersom arbetslöshetsavgiften endast betalas av sysselsatta medlemmar innebär sänkningen att marginaleffekterna av att gå från arbetslöshet till sysselsättning minskar som förändringen stimulerar till ökat medlemskap i arbetslöshetsförsäkringen. Avslutningsvis har nya regler för arbetslöshetsersättning efter tillfällig eller delvis frånvaro införts för att förbättra drivkrafterna för arbete. Reglerna har ändrats så att vissa socialförsäkringsförmåner kan tillgodoräknas i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen föreslår i budgetpropositionen flera förändringar av arbetslöshetsförsäkringen som bl.a. syftar till att tillvarata arbetsutbudet hos grupper som har varit långtidssjuka och vars dagar med sjukpenning eller sjukersättning har tagit slut. Det föreslås att den överhoppningsbara tiden i arbetslöshetsförsäkringen förlängs från fem till för personer som har varit frånvarande från arbetsmarknaden på grund av styrkt sjukdom. Förslaget innebär att den som varit sjukskriven utan att för den skull ha permanent nedsatt arbetsförmåga ges en möjlighet till arbetslöshetsersättning. Vidare föreslås en kortare kvalifikationstid för tidigare medlemmar i en arbetslöshetskassa, vars dagar med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning tagit slut. Personer som lämnat arbetslöshetskassan mellan och och som på nytt blir medlemmar mellan och bör kunna uppfylla medlemsvillkoret . Vidare föreslås att denna grupp för att få rätt till inkomstrelaterad ersättning bör kunna återknyta till ett arbetsvillkor som ligger inom det tidigare medlemsvillkoret. Detta bör gälla ersättningsperioder som beviljas fr.o.m. t.o.m. . 2009/10:34 67 Därutöver föreslås förbättrade och förenklade regler avseende företagare i arbetslöshetsförsäkringen. Förslagen innebär att företagarbegreppet i arbetslöshetsförsäkringen kopplas till inkomstskattelagen. Reglerna för arbetslöshetsersättning vid tillfälligt uppehåll i näringsverksamhet bör förtydligas, liksom regler för sammanläggning av inkomster från perioder med näringsverksamhet och perioder med anställning. Dagsförtjänsten för företagare bör baseras på den senaste taxeringen eller om det är med förmånligt på genomsnittet av de som föregår inkomståret i den senaste taxeringen. En företagare som lägger ned företaget efter start bör kunna få ersättningen baserad på inkomster av tidigare anställning om det är mer förmånligt än att basera ersättningen på inkomsterna från det egna företaget. Vid arbetslöshet bör det bortses från näringsverksamhet som bedrivits parallellt med heltidsanställning eller heltidsföretagande, oavsett hur stora inkomster den parallella näringsverksamheten genererat. Förslagen bör kunna träda ikraft . Slutligen föreslås att tid då en person varit hindrad att arbeta på grund av uppdrag av socialnämnden att ta emot barn i familje- eller jourhem bör betraktas som överhoppningsbar vid bestämmande av ramtid. Förändringen bör kunna gälla . Bättre kontroll av försäkringssystemen Regeringens arbete med att bibehålla förtroendet och legitimiteten för trygghetssystemen genom att förebygga felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen fortsätter. I budgetpropositionen redovisade regeringen en rad generella åtgärder som syftar till att förebygga felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen inom arbetslöshetsförsäkringen . Även i budgetpropositionen redovisar regeringen åtgärder i syfte att förebygga och förhindra felaktiga utbetalningar. Som ett led i regeringens arbete att förebygga felaktiga utbetalningar har Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) tillsammans med flertalet andra myndigheter som hanterar utbetalningar från välfärdssystemen ett samverkansuppdrag om bland annat utveckling av metoder för och redovisning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar. Myndigheternas arbete ska rapporteras i en gemensam skrivelse till regeringen med början . Arbetsförmedlingen och IAF har även haft i uppdrag att rapportera vidtagna och planerade åtgärder för implementeringsarbetet med anledning av de författningsändringar som gjorts för att möjliggöra ett ökat elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter i syfte att öka effektiviteten och minska de felaktiga utbetalningarna samt förbättra servicen i förhållande till den enskilde. Av IAF:s redovisningar framgår att ett utvecklingsarbete som syftar till att utveckla system och finna former för ett elektroniskt informationsutbyte mellan Arbetslöshetskassornas och Skr. 2009/10:34 68 har inletts men att det är för tidigt att fastställa en tidsplan för implementering. Det framgår också att ett arbete inletts med att utöka arbetslöshetskassornas informationsutbyte med Arbetsförmedlingen. Därutöver pågår ett arbete som syftar till att IAF ska få direktåtkomst till vissa av Arbetsförmedlingens databaser och ett arbete som syftar till att Arbetsförmedlingen ska få direktåtkomst till uppgifter i IAF:s statistik- och tillsynsdatabas. Arbetsförmedlingen har redovisat att informationsutbytet kommer att medföra betydande förenklingar och effektiviseringar av verksamheten samt säkerställa en enhetlig rättssäker hantering. Etableringen av det utökade informationsutbytet kan dock tidigast ske (dnr A2009/2492). 4.3 En väl fungerande arbetsmarknad Riktlinje 20. Förbättra förmågan att möta arbetsmarknadens behov Riktlinje 21. Främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden, med vederbörligt beaktande av den roll som tillkommer arbetsmarknadens parter Det kraftigt försämrade arbetsmarknadsläget medför stora utmaningar. har antalet sysselsatta minskat, arbetslösheten ökat och antalet varsel om uppsägning har fortsatt legat på en hög nivå. Arbetsmarknadspolitiken har anpassats till det försämrade konjunkturläget genom en kraftfull satsning på insatser både för kort- och långtidsarbetslösa. Anpassningen innebär att resurser inte bara fokuseras på dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. En väl fungerande matchning är en förutsättning för att arbetsmarknadens funktionssätt ska kunna förbättras. Regeringen har sett till att matchningen förstärks genom olika satsningar, främst med anledning av den försämrade situationen på arbetsmarknaden. Ett nytt regelverk för arbetskraftsinvandring infördes , vilket innebär att större vikt läggs vid arbetsgivarnas egen bedömning av behovet att anställa personer från länder utanför EU/EES samt gör det möjligt för alla yrkesgrupper att få tillstånd att arbeta i . Enligt mått har nu ett flexiblare anställningsskydd. I senaste mätningen publicerad anges ha det 21:a starkaste anställningsskyddet av 30 länder. För att ge arbetsmiljöpolitiken en mer offensiv och positiv innebörd avses en ny fas i detta utvecklingsarbete nu inledas, med inriktningen att ta fram en långsiktig strategi för den framtida politiken. Modernisering av arbetsmarknadsinstitutionerna Målen med Arbetsförmedlingens nya organisation som en nationellt sammanhållen myndighet var att få till stånd en enhetlig, rättssäker och effektiv verksamhet med tydligare ledning och styrning. Omorganisationen följs löpande upp av Arbetsförmedlingen och ska även utvärderas av ett externt konsultföretag. Av den slutredovisning som Arbetsförmedlingen lämnade till regeringen (dnr A2008/1704) framgår att Arbetsförmedlingen anser att många av de problem som regeringen identifierade i den gamla myndighetsorganisationen nu har lösts helt eller delvis. 2009/10:34 69 Regeringen anser att inrättandet av den nya myndigheten har inneburit att det nu finns förutsättningar att uppnå en mer enhetlig, rättssäker och effektiv verksamhet med tydligare ledning och styrning. Regeringen avvaktar dock det externa konsultföretagets slutredovisning av utvärderingen innan en slutlig bedömning görs av om reformeringen av det tidigare har fått avsett resultat. Det pågår ett omfattande arbete för att öka samverkan mellan statliga myndigheter. Målsättningen är att det ska finnas en plats där medborgaren i större utsträckning kan få ett samlat stöd av flera statliga myndigheter. Arbetsförmedlingen har tillsammans med och träffat en överenskommelse om att på ett stort antal platser runt om i landet erbjuda service i gemensamma lokaler och även samordna vissa enklare förvaltningsuppgifter. hade 171 av de ursprungligt planerade kontoren startat. Förbättrad matchning mellan arbetssökande och lediga platser påverkades Arbetsförmedlingens arbete främst av bristen på arbetskraft inom vissa sektorer, medan kännetecknades av en minskad tillströmning av lediga platser. Den snabbt vikande konjunkturen resulterade i ett mycket stort antal varsel om uppsägning över hela landet. Arbetsförmedlingens nya organisation har inneburit bättre förutsättningar att anpassa organisationen till de krav som ställs på myndigheten, exempelvis i samband med varsel om uppsägning. Regeringen presenterade i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) samt i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100) ett antal nya initiativ för att möta den ökande arbetslösheten. Dessa insatser inkluderar bl.a. en satsning på personliga coacher och förstärkta satsningar på arbetspraktik, bland annat genom en ny insats i form av praktisk kompetensutveckling, där den arbetssökande ges möjlighet att behålla sin kontakt med arbetslivet samt att upprätthålla och utveckla sin kompetens. Arbetsförmedlingen har med sin nya organisation haft bättre möjligheter att omfördela resurser till de platser där det funnits ett behov av förstärkta insatser. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att förstärka matchningsverksamheten och ge ett tidigt och individanpassat stöd för att kunna hjälpa arbetssökande tillbaka till arbete. Arbetsförmedlingen ska särskilt beakta de krav som situationen på arbetsmarknaden ställer på myndigheten. Det innebär att löpande prioritera resurser till regioner som drabbas av större varsel samt säkerställa att tidiga coachningsinsatser kommer till stånd. I det fortsatta arbetet är kompletterande Skr. 2009/10:34 70 aktörer, som ökar och diversifierar Arbetsförmedlingens tjänsteutbud, av stor vikt, exempelvis genom att tillhandahålla de arbetssökande en personlig jobbcoach. I budgetpropositionen presenterar regeringen ytterligare förstärkning av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. I rådande konjunkturläge behövs bl.a. åtgärder som förhindrar att människor står utan arbete samt åtgärder som stärker konkurrenskraften bland dem som står allra längst från arbetsmarknaden. Regeringen aviserar 8 000 fler platser inom coachning i Arbetsförmedlingens egen regi samt sammanlagt 4 000 fler platser i arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling . Dessutom bör volymerna i arbetsmarknadsutbildning kunna öka med 1 000 platser . För att ytterligare förstärka arbetsmarknadspolitiken avser regeringen dessutom att införa en ny aktiveringsinsats, Lyft, inom statliga och kommunala bolag och verksamheter och ideella organisationer med viss verksamhet. Regeringen beräknar att insatsen kommer att omfatta cirka 40 000 platser . Regeringen avser också att införa fler insatser inom jobbgarantin för ungdomar; Lyft, stöd till start av näringsverksamhet och arbetslivsinriktad rehabilitering. Regeringen kommer också att ge deltagare i jobbgarantin möjlighet att delta i garantin på deltid för att ha möjlighet att studera inom den kommunala vuxenutbildningen. Som ett komplement till den utbildning som erbjuds inom jobbgarantin för ungdomar avser regeringen också att införa en extra studiemotiverande insats för arbetslösa ungdomar som inte avslutat sin grundskole- eller gymnasieutbildning. Detta sker i form av en särskild satsning på folkhögskolorna. För att möta det ökade inflödet av arbetssökande och upprätthålla kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar föreslår regeringen även att Arbetsförmedlingens förvaltningsresurser förstärks. Undanröja hinder för arbetstagares rörlighet inom unionen En rad aktiviteter för att främja arbetskraftens rörlighet har genomförts inom ramen för EURES. I sju större städer i och på fyra mindre orter i Cross Border Area har European arrangerats i samarbete med EURES-rådgivare från ett tiotal andra medlemsstater och arbetsgivare från andra länder. Arbetsförmedlingen har tagit initiativ för att göra EURES tjänster tillgängliga på alla arbetsförmedlingar. För att åstadkomma detta beslutades det att införa EURES assistenter på de större arbetsförmedlingskontoren. fanns det 160 utbildade EURES grundtjänster. Personalen på call center har också rustats för att kunna erbjuda EURES grundtjänster. Olika slag av information om arbete och rekrytering i andra länder ska också finnas tillgänglig i receptionen på alla landets arbetsförmedlingar. Rekryteringar i och till andra länder har fortsatt. Det rör sig bland annat om läkare från , veterinärer från och samt svenska lärare till . Inflödet av arbetstagare från andra medlemsstater till har varit fortsatt lågt. Den minskade efterfrågan på arbetskraft sätter sina tydliga spår; antalet arbetstagare från EU:s övriga medlemsstater som kommit till för att arbeta än har sjunkit jämfört med . 2009/10:34 71 Underlättad arbetskraftsinvandring Syftet med införandet av de nya reglerna för arbetskraftsinvandring har varit att skapa ett effektivt och flexibelt system där arbetsgivarnas behov av arbetskraft står i fokus. ska systemet vara konjunkturkänsligt genom att det är arbetsgivarnas efterfrågan på arbetskraft som styr. En ökad arbetskraftsinvandring är en av flera åtgärder för att motverka effekterna av en åldrande befolkning och ett minskat arbetskraftsutbud. Efter att de nya reglerna för arbetskraftsinvandring infördes har antalet arbetstagare från länder utanför EU/EES, , legat på ungefär samma nivå som . Detta är en stor skillnad mot inflödet av arbetstagare från EU/EES som minskat 2009 i jämförelse med . En förklaring till att nedgången har uteblivit bland tredjelandsmedborgare är att den ojämförligt största gruppen är plockare av vilda bär verksamma i en bransch som är mer väder- än konjunkturberoende. Förutom dessa har framför allt yrkesgruppen dataspecialister dominerat bland de beviljade arbetstillstånden. Arbetsrätten: flexibilitet och trygghet Målet för arbetsrättsområdet är en arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Både för kvinnor och män ska det vara möjligt att förena arbetsliv och privatliv under alla faser av livet med hänsyn till den enskildes förutsättningar. Ett väl balanserat och förutsägbart arbetsrättsligt system är även en viktig förutsättning för en hållbar tillväxt och full sysselsättning. Den arbetsrättsliga lagstiftningen ska utgöra en stabil grund för förhållandena på arbetsmarknaden. handlingsprogram har beskrivit planerade och genomförda reformer med syfte att utöka möjligheterna för tidsbegränsade anställningar och förenkla regelverket. har mätt styrkan på anställningsskyddet i medlemsländerna. har tidigare legat bland de länder som haft det mest omfattande anställningsskyddet enligt . bedömdes ha det sjunde starkaste anställningsskyddet av 28 länder. Enligt mått har nu ett flexiblare anställningsskydd. I senaste mätningen publicerad bedömdes ha det 21:a starkaste anställningsskyddet av 30 länder. Som annan arbetsrättslig lagstiftning i utgörs reformerna av dispositiva lagar som får ersättas med kollektivavtal. Den statliga myndigheten har genomfört en undersökning av i vilken utsträckning reformerna tagits in i kollektivavtal. års avtalsrörelse fördes reformerna in i några avtal inom privat sektor som blev klara efter beslut om reformerna. De nya reglerna fanns dock ännu inte när huvuddelen av parterna i privat sektor slöt sina nya avtal detta år. Inom kommuner, landsting och stat har reformerna påverkat kollektivavtalen mer än inom privat sektor. 2009/10:34 72 Utmaning för arbetsmiljöpolitiken vid svag konjunktur Regeringen anser att arbetsmiljöpolitiken måste ges en mer offensiv och positiv innebörd. Det ska inte enbart handla om att förhindra en dålig arbetsmiljö, utan i mycket högre grad om att se arbetsmiljön som utvecklande för såväl individer som verksamhet och som en framgångsfaktor och ett konkurrensmedel. De principiella utgångspunkter och resonemang som angavs i promemorian Arbetsmiljön och utanförskapet en tankeram för den framtida arbetsmiljöpolitiken (Ds 2008:16) har utgjort ett underlag för diskussion med berörda aktörer och parter. En ny fas i detta arbete avses nu inledas, med inriktningen att ta fram en långsiktig strategi för den framtida politiken. har sjukskrivningarna fortsatt att minska. Betydande förändringar har genomförts inom sjukförsäkringen, vilket sannolikt haft stor inverkan på utvecklingen. Insatser har också genomförts i syfte att öka möjligheterna för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden att träda in i arbetslivet. I en lågkonjunktur har också funnits en benägenhet till minskad sjukfrånvaro kopplat till att den anställde upplever det som en större risk att vara frånvarande från arbetet i en situation där uppsägningar sker. Sammantaget innebär detta att fler med någon form av hälsoproblem kommer att finnas på arbetsplatserna. Det är angeläget att vara särskilt observant på utvecklingen ur arbetsmiljösynpunkt. När det gäller effekter på arbetshälsan utifrån ett förändrat konjunkturläge är erfarenheterna från tidigare lågkonjunkturer att sådana effekter främst kommer i ett senare skede. Det är angeläget att erfarenheterna från tidigare lågkonjunkturer tas tillvara. Flera insatser syftar till att stärka kunskap och medvetenhet om arbetsmiljöns betydelse. Det gäller bland annat det uppdrag som regeringen har lämnat till () om utlysning av forskningsmedel inom området arbetsmiljö lönsamhet samt den satsning på ökad informations- och kunskapsförmedling som , har särskilda medel för. 4.4 En väl fungerande lönebildning Riktlinje 22. Sörja för en sysselsättningsfrämjande utveckling av arbetskostnader Lönebildning och arbetskostnader har en avgörande betydelse för konkurrenskraft, sysselsättning, inflation och andra viktiga delar av den samhällsekonomiska utvecklingen. I är formerna för lönebildningen i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. Avtal är att föredra framför lagstiftning eftersom samförstånd mellan parterna skapar stabilitet för träffade överenskommelser. Statens roll inskränker sig till ett grundläggande regelverk. 2009/10:34 73 Den pågående ekonomiska avmattningen leder till trendbrott som är svåra att dra omedelbara slutsatser av. Det finns dock långsiktiga tecken som indikerar att lönebildningen haft en positiv inverkan på sysselsättningen. Under större delen av var arbetslösheten och arbetskraftskostnaderna ökade med mellan . har arbetslösheten varit väsentligt lägre, även sedan tidseriebrott i Arbetskraftsundersökningarna beaktats. Trots detta har arbetskraftskostnadernas ökningstakt varit lägre än . Den lägre ökningstakten för arbetskraftskostnaderna kombinerat med en lägre arbetslöshet kan tyda på att regeringens åtgärder med bl. a. sänkta arbetsgivaravgifter i kombination med sjunkande lönekrav har bidragit till att en lägre arbetslöshet nu är förenlig med en stabil inflation. 4.5 Ökad kunskap och kvalitet i utbildningssystemet Riktlinje 23. Utöka och förbättra investeringarna i humankapital Riktlinje 24.