prop · GX031d14 · 2009-09-21 00:00:00 — Befolkningen i stadsdelar med utbrett utanförskap riskerar att särskilt missgynnas av konjunkturnedgången. Utflyttning av invånare som får arbete, inflyttning av personer med lägre inkomster som inte lyckats ta sig in på bostadsmarknaden i andra områden samt hög inflyttning av nyanlända invandrare kan medföra att en generell sysselsättningsnedgång och svag ekonomisk utveckling ger större utslag i de mest utsatta stadsdelarna än generellt i landet. Särskilt bland unga i dessa stadsdelar har arbetslösheten ökat starkt sedan finanskrisens början. Utrikes födda har som grupp en svagare anknytning till arbetsmarknaden än inrikes födda. Utrikes födda, i synnerhet ungdomar, kan därför förväntas drabbas av högre arbetslöshet och lägre sysselsättningsgrad framöver än inrikes födda till följd av den ekonomiska krisen. Nyanlända invandrare får det ännu svårare vid ett sämre konjunkturläge att etablera sig på arbetsmarknaden. Ett av många hinder för denna grupp är att arbetsgivare kan ha svårt att värdera deras utbildningar och yrkeserfarenhet och i stället väljer att anställa personer som redan är etablerade på arbetsmarknaden vilket leder till ytterligare marginalisering. Reformer som kan leda till en högre sysselsättningsgrad och ett snabbare arbetsmarknadsinträde bland nyanlända är därför angelägna. Regeringen har tidigare presenterat en rad reformer för ökat utbud och efterfrågan på arbetskraft samt för bättre matchning på arbetsmarknaden. bereds också en reformering av mottagningssystemet för nyanlända för att få ett mer flexibelt, stabilt och arbetsmarknadsorienterat system. Företagandet har dock ökat kraftigt bland utrikes födda män, medan det legat bland utrikes födda kvinnor. Regeringen har initierat en rad åtgärder för att underlätta start och drift av företag bland personer med utländsk bakgrund, t.ex. genom finansiering, rådgivning och mentorskap. Flera satsningar pågår till och med . Det betydande prestationsgapet mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund är väl kartlagt och dess orsaker relativt väl kända. Utvecklingen på området är av långsiktig betydelse, då lågutbildade ungdomar med utländsk bakgrund tenderar ha en svårare situation på arbetsmarknaden än infödda ungdomar med motsvarande utbildnings-bakgrund. Regeringen bedömer att reformer som innebär allmänt höjd kvalitet i skolan kan förväntas få goda effekter för de elever som har svårast att uppnå skolans kunskapsmål. och gymnasieskolan reformeras för närvarade för att långsiktigt höja kvaliteten på utbildning för alla barn och ungdomar. Det kommer emellertid ta innan dessa reformer ger full effekt i resultaten. Uppföljningar tyder på betydande skillnader i vilket stöd skolor och skolhuvudmän erbjuder nyanlända elever i , till exempel avseende stödundervisning i svenska och studiehandledning på modersmålet. har i allmänna råd förtydligat hur skolor och skolhuvudmän bör utforma undervisning för nyanlända elever för att leva upp till skolförfattningarnas krav på likvärdig utbildning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Möjligheter att validera utbildning och yrkeserfarenhet som förvärvats utomlands gör att den kompetens som finns i landet kan tillvaratas bättre på arbetsmarknaden. Ett stort antal reformer som innebär utbyggnad av antalet utbildningsplatser för vuxna eller förstärker möjligheterna till validering av utländska utbildningar och yrkeserfarenheter har sjösatts . Bland annat har Myndigheten för med ett nationellt samordningsansvar för validering av utländska yrkesutbildningar, inrättats . Resurserna för kompletterande utbildningar för utländska akademiker har förstärkts, och regeringen har i propositionen Gränslös kunskap högskolan i globaliseringens tid (prop. 2008/09:175) presenterat förslag om en rättssäker och effektiv ordning för erkännande av hälso- och sjukvårdsutbildningar från tredje land. I propositionen redovisar regeringen även hur bedömning av utländsk utbildning bör samordnas och effektiviseras för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. Regeringen avser att noga följa genomförandet och effekterna av dessa reformer, inte minst avseende arbetsmarknadseffekter för utrikes födda deltagare. har granskat årsredovisningen för för för perioden till och med , då avvecklingsmyndighetens verksamhet upphörde. Revisionsberättelsen innehåller inga anmärkningar. fördelar stöd till organisationer bildade på etnisk grund. har som ett led i den årliga revisionen av rekommen-derat att myndigheten i vissa avseenden bör se över och tydliggöra hur bidragsbeslut kontrolleras, dokumenteras och följs upp. Enligt uppgift från kommer myndigheten att beakta rekommendationer i den fortsatta utvecklingen av bidragshanteringen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 presenterade regeringen en strategi för integrationspolitikens genomförande under 20082010 (skr. 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration). I strategin slog regeringen fast sju inriktningar för integrationspolitiken . Dessa inriktningar är: -ett effektivt system för mottagande och introduktion för nyanlända, -fler i arbete och fler företagare, Utredningens förslag har remissbehandlats och regeringen avser att lämna en proposition till med förslag som påskyndar arbetsmarknadsetableringen för nyanlända flyktingar och övriga skyddsbehövande m.fl. samt deras anhöriga. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss med förslag till en ny lag om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Den reform som föreslås innebär bl.a. att staten tar ett större ansvar för nyanländas etablering. Arbetsförmedlingen ska enligt lagförslaget ha ett samordnande ansvar för att påskynda den nyanländes etablering. En statlig ekonomisk ersättning till den nyanlände som villkoras med -bättre utbildningsresultat och likvärdighet i ett aktivt deltagande i aktiviteter kommer att -bättre språkkunskaper och utbildningsmöjligheter för vuxna, -en effektiv bekämpning av diskriminering, -en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap, samt -en gemensam värdegrund i ett samhälle som präglas av en tilltagande mångfald. Dessa inriktningar ligger fast och genomförandet av de insatser som aviserades i samband med strategin har inletts. Fokus ligger på fortsatt genomförande och utveckling av insatserna, utvärdering av deras effekter samt uppföljning av integrations-politikens resultat. Redovisningar av det fortsatta genomförandet av insatserna återges, förutom i detta avsnitt, även under utgiftsområdena 1 , avsnittet Demokratipolitik, 13 avsnittet Diskriminering, 14 Arbetsmarknad, 16 Utbildning och universitetsforskning samt 24 Näringsliv. Regeringen avser att vid behov komplettera eller justera insatserna, främst med anledning av förändringar i arbetsmarknadsläget. Snabbare etablering för nyanlända Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att se över och lämna förslag om ansvar, utformning och finansiering av flyktingmottagande samt andra insatser som sammantaget påskyndar och ökar möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden (dir. 2007:52). Utredningen överlämnande sitt betänkande Egenansvar med professionellt stöd (SOU En ny aktör etableringslots ska införas för att stödja den nyanlände att hitta sin väg till arbete. Den nyanlände ska själv kunna välja lots. Med reformen vill regeringen uppnå en snabbare etablering på arbetsmarknaden, starkare incitament, ökad egenmakt och valfrihet för individen, klara och tydliga ansvarsförhållanden och bättre tillvaratagande av individens kompetens. Integrationen följs upp, insatser utvärderas Regeringen avser att återkomma till med en särskild skrivelse om integrationspolitikens resultat och genomförda insatser. Resultatredovisningen baseras i huvudsak på de indikatorer som redovisas i tabell 3.11. Dessa indikatorer kommer också att kompletteras med andra former av uppföljningar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.11 Indikatorer för uppföljning av integrationspolitiken Ett effektivt system för mottagande och introduktion för nyanlända Andel som förvärvsarbetar efter folkbokföring (födda EU/EES samt utom EU/EES) Andel aktiva 2- efter folkbokföring dvs. reguljär utbildning (födda EU/EES samt utom EU/EES) Fler i arbete och fler företagare Andel som förvärvsarbetar (födda i , , EU/EES samt utom EU/EES) Andel som var förvärvsarbetande föregående år och som fortfarande förvärvsarbetar (födda i , , EU/EES samt utom EU/EES) Andelen (födda i , , EU/EES samt utom EU/EES) som var arbetslösa föregående år och som har fått arbete (öppet arbetslösa samt i program) Andelen eftergymnasialt utbildade (födda i , , EU/EES samt utom EU/EES) som har ett arbete som kräver Andel företagare av de som förvärvsarbetar (födda i , , EU/EES samt utom EU/EES) Bättre utbildningsresultat och likvärdighet i skolan Andel elever (med svensk bakgrund respektive med utländsk bakgrund födda i , , EU/EES samt utom EU/EES) som nått målen i årskurs tre Andel elever (födda i /EES samt utom EU/EES) som har gymnasiebehörighet och som har folkbokförts efter skolstart jämfört med elever med svensk bakgrund Andel elever (med svensk bakgrund respektive med utländsk bakgrund födda i /EES samt utom EU/EES) som har gymnasiebehörighet och som har folkbokförts före skolstart Andel elever (födda i , , EU/EES samt utom EU/EES) som är behöriga till högskola Bättre språkkunskaper och utbildningsmöjligheter för vuxna Andel av målgruppen som har godkänt på nationellt prov i sfi Andel sfi-lärare med pedagogisk högskoleexamen Mediantid från folkbokföring till godkänt i sfi En effektiv bekämpning av diskriminering Antal anmälningar till DO rörande etnisk diskriminering 4 Antal fall rörande etnisk diskriminering som DO har tagit till domstol och som lett till fällande domar4 Antal förlikningar rörande etnisk diskriminering som DO ingått En positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap Andel som förvärvsarbetar boende i områden med lokala utvecklingsavtal (LUA) uppdelat på samtliga samt födda i , , EU/EES och utom EU/EES Andelen längst bort från arbetsmarknaden (personer som haft försörjningsstöd och inte haft andra inkomstbaserade bidrag5) i LUA-områdena jämfört med motsvarande andel i hela landet Andel unga i åldrarna 20 som varken förvärvsarbetar eller studerar jämfört mellan unga i LUA-områden och i hela landet Andel elever i LUA-områdena som är behöriga till gymnasium jämfört med hela landet Skillnad i sysselsättning mellan in- och utflyttare i LUA-områden Andel som anger att de oroar sig mycket eller ofta för brott, jäm- förelse mellan boende i LUA-områden och befolkning i hela landet En gemensam värdegrund i ett samhälle som präglas av en Andel förtroendevalda födda i , , EU/EES samt utom Andelen i chefsposition (födda i , , EU/EES samt utom EU/EES) Antal anmälningar av främlingsfientliga hatbrott under Andel av utrikes födda som förvärvat svenskt medborgarskap efter att ha varit bosatt i 4Fall som rör diskriminering i arbetslivet ska dessutom redovisas särskilt 5arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, sjuk- eller rehabiliteringspenning, sjuk- eller aktivitetsersättning 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Statens roll i urban utveckling förtydligas Regeringen har tecknat lokala utvecklingsavtal med 21 kommuner rörande 38 stadsdelar där utanförskapet är utbrett. Avtalen gäller för perioden 20082010. Avtalen anger, tillsammans med innehållet i förordningen (2008:348) om urbant utvecklingsarbete, former och inriktningar för statliga myndigheters samverkan med kommunerna i syfte att minska utanförskapet i stadsdelarna. har regeringen initierat flera utvärderingar av såväl formerna för som resultaten av det utvecklingsarbetet. Utvärderingarna kommer att utgöra en grund för regeringens ställningstagande om utformningen av det utvecklingsarbetet efter den nuvarande avtalsperioden. Sfi-bonus ekonomiska incitament för snabbare språkinlärning prövas har beslutat om en försöks-verksam- het med sfi-bonus för att stimulera nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska (prop. 2008/09:156, bet. 2008/09:AU8, rskr. 2008/09:255). Försöket syftar till att undersöka om ökade ekonomiska incitament kan leda till att fler elever klarar sina sfi-studier snabbare. Deltagare som fått betyget Godkänt i sfi från kursstart kan få en bonus om högst . Målgruppen för försöket är invandrare, dock inte arbetskraftsinvandrare eller gäststuderande, som folkbokförs i mellan och och som har deltagit i undervisning i svenska för invandrare (sfi) i någon av försökskommunerna. Försöket ska utvärderas av (). Brist på nätverk är en av faktorerna som försvårar nyanlända invandrares etablering i . Mentorskap är en beprövad metod för att skapa nätverk och för kompetensutveckling. För nyanlända med yrkesutbildning kan mentorskap vara ett sätt att upprätthålla yrkesidentiteten och öppna kontakter med yrkesaktiva i samma bransch i . innebär matchning av och adept på grundval av yrke eller tidigare erfarenhet kan kombineras med mentorskap i andra former, t.ex. samhällelig guidning, stöd med studier eller vägledning till engagemang inom ideella organisationer som kan förstärka nyanländas nätverk och därmed också öka möjligheterna till arbete. Regeringen avser ta initiativ till ett mentorsprojekt där ideella organisationer medverkar. Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:1 Integrationsåtgärder 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället, för uppföljning och utvärdering av integrationen på nationell och lokal nivå och för att bryta utanförskapet. Anslaget tillfördes för uppföljning och utvärdering av integrationen på nationell och lokal nivå. Vidare tillfördes anslaget för att stärka samverkan och koordinering av länsstyrelsernas arbete med nyanländas introduktion och det arbete som bedrivs gemensamt av länsstyrelserna, och Arbetsförmedlingen. Inom anslaget inryms också medel för stöd till organisationer bildade på etnisk grund. Medel för länsstyrelsernas arbete med nyanländas introduktion ingår i tidigare beräknad anslagsram på anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Regeringen föreslår att för detta ändamål överförs från anslaget 1:2 till anslaget 1:1 Integrationsåtgärder. har beslutat om en proposition om sfi-bonus till personer som uppfyller vissa villkor i undervisning i svenska för invandrare (prop. 2000/09:156, bet. 2008/09:AU8, rskr. 2008/09:255). 2011 pågår en försöksverksamhet och medel finns beräknade på anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande för detta ändamål. föreslås att respektive år överförs från anslaget 1:2 till anslaget 1:1 Integrationsåtgärder för försöksverksamheten. För en eventuell sfi-bonus på nationell nivå finns beräknade medel på anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande om och som föreslås beräknas på anslaget 1:1 Integrationsåtgärder . Anslaget 1:2 minskas med motsvarande belopp. Erfarenheter från och utvärderingen av försöket kommer att beaktas i regeringens fortsatta arbete med en sfi-bonus. Regeringen avser även att genomföra ett treårigt mentorskapsprojekt 2012 för att öka möjligheterna för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. Brist på nätverk är en av flera faktorer som försvårar nyanlända invandrares etablering i . Mentorskap är en beprövad metod för att skapa nätverk och kan också vara ett sätt att ge nyanlända möjligheten att vidga sina nätverk genom att delta i ideella organisationers verksamhet, vilket kan skapa kontakter som kan leda till arbetslivet. För genomförandet av ett projekt med ovanstående inriktning föreslås att anslaget ökas med 2012. Finansiering sker genom att anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskas med motsvarande belopp. Regeringen avser att lämna en proposition om politiken för den ideella sektorn, i vilken det föreslås att det genomförs ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället (se utgiftsområde 17, avsnitt 15.4.3.) För att bidra till finansieringen av forskningsprogrammet föreslås att anslaget 1:1 Integrationsåtgärder minskas med för att tillföras anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn under utgiftsområde 17. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 och 2012 beräknas anslaget till . Anslaget har för perioden 20102012 beräknats enligt nedan. Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 Integrationsåtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU1). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.7.21:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statlig ersättning till kommuner och landsting för kostnader i samband med mottagandet och introduktionen av flyktingar m.fl. och deras anhöriga. Huvuddelen av den statliga ersättningen utgår i form av schablonersättning som lämnas till kommunerna med ett fast belopp per mottagen person. Beloppet fördelas och börjar betalas ut månaden efter det att flyktingen har folkbokförts i en kommun. Därutöver lämnas ersättning för faktiska kostnader för försörjningsstöd och vissa andra kostnader för äldre, varaktigt sjuka, barn utan vårdnadshavare och för personer med funktionshinder. gör en bedömning av antalet mottagna flyktingar m.fl. inklusive anhöriga till dessa som baseras på prognosunderlag för antalet asylsökande, antal och andel bifallsbeslut 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 samt antaganden om antalet anhöriga till flyktingar som kommer till . Schablonbeloppen baseras på antaganden om prisbasbeloppets storlek . Beloppen omräknas med prisbasbeloppets förändring som grund. Regeringen avser att lämna en proposition om reformering av mottagandet av nyanlända invandrare med förslag om förbättringar för nyanländas möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhällslivet. En lagrådsremiss har som tidigare redovisats beslutats av regeringen och i den föreslås att reformen ska träda i kraft . Förslagen i lagrådsremissen och kommande proposition innebär behov av förändringar i anslagskonstruktionen och behov av överföring av medel till andra utgiftsområden och anslag vilket redogörs för nedan. Kommunmottagandet av flyktingar m.fl. förväntas fortsatt minska och framåt. Främsta skälet är en tydlig tendens till fortsatt minskat antal asylsökande samt en låg bifallsandel. Denna tendens innebär ett minskat anslagsbehov jämfört med . I budgetpropositionen ingick i den beräknade anslagsnivån respektive 2011 medel motsvarande för en reformering av mottagandet av nyanlända och för förbättring av nyanländas möjligheter till etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss och en proposition beräknas att lämnas till . I lagrådsremissen förslås att datum för ikraftträdande av förslagen ska vara . Anslagsförändringar på grund av proposition om nyanländas etablering Ovan nämnda lagrådsremiss och en kommande proposition om nyanländas etablering innehåller förslag om ändrad ansvarsfördelning, en statlig etableringsersättning till individen samt införande av en etableringslots. Förslagen innebär behov av nya anslag på statsbudgeten och omfördelning av anslagsmedel till andra utgiftsområden och anslag. Beräknade medel som ännu inte kan fördelas ut på andra anslag ingår därför tills vidare i beräkningen för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Nuvarande anslag för kommunersättningar bibehålls men minskas eftersom det nuvarande ersättningssystemet kommer att avse färre personer. Ett nytt anslag förs upp på statsbudgeten under utgiftsområde 13 för detta ändamål. Se anslag 1:3 nedan. Medel för ersättning till etableringslotsar och insatser för nyanlända Ett nytt anslag förs upp på statsbudgeten under utgiftsområde 13 för detta ändamål. Se anslag 1:4 nedan. Arbetsförmedlingen föreslås i ovan nämnda lagrådsremiss få ett utökat ansvar för vissa nyanlända invandrare vilket medför kostnader för förberedelser respektive genomförandet av reformen från . beräknas ett behov av för utvecklingskostnader, uppbyggnad av nya funktioner och informationsinsatser hos Arbetsförmedlingen. Vidare föreslår regeringen att Arbetsförmedlingen utvidgar verksamheten med etableringssamtal, som bedrivs som försöksverksamhet i tre avgränsade områden i landet, så att verksamheten fr.o.m. omfattar alla nyanlända invandrare som ingår i målgruppen för den föreslagna lagen om etableringsinsatser. För denna utbyggnad av etableringssamtalen beräknas ett behov av . beräknas ett totalt behov av förstärkning av Arbetsförmedlingens förvaltningsmedel med . Motsvarande medel föreslås överföras från anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande till anslag 1:1 Arbetsförmedlingen under utgiftsområde 14. Regeringen avser att återkomma om kostnaderna för reformen i samband med budgetpropositionen . ska ansvara för beräkning och utbetalning av statlig etableringsersättning. beräknas ett behov av förstärkning av förvaltningsmedel med . Motsvarande medel föreslås överföras från anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande till anslag 2:1 under utgiftsområde 10. Regeringen avser att återkomma om kostnaderna för reformen i samband med budgetpropositionen . har i uppdrag att genomföra en kartläggning av de asylsökandes utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenheter. Regeringen bedömer att kartläggningen behöver utvecklas för att kunna utgöra underlag för Arbetsförmedlingens etableringssamtal och etableringsplaner för de som beviljas uppehållstillstånd men också för att öka möjligheterna till sysselsättning asylärendet prövas. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samverkan med Arbetsförmedlingen utforma metod och metodstöd för en förbättrad kartläggning. En utgångspunkt för ett sådant uppdrag är att Arbetsförmedlingen i regel ska ha ett tillfredsställande underlag för etableringssamtal när reformen i den kommande propositionen om nyanländas etablering träder i kraft. beräknas ett behov av förstärkning av förvaltningsmedel med . Motsvarande medel föreslås överföras från anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande till anslag 1:1 under utgiftsområde 8. Regeringen avser att återkomma om kostnaderna för reformen i samband med budgetpropositionen . Kostnader för förlängning av särskilda insatser för flyktingmottagandet har medel funnits avsatta för extra ersättning till kommunerna för flyktingmottagande enligt förordning (2007:662) om extra ersättning till kommuner för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår att motsvarande ersättning utgår till kommunerna för de personer som tas emot t.o.m. . Regeringen avser i detta sammanhang att justera förutsättningarna för utbetalning för ersättningen per mottagen person. Utbetalning bör ske så att ersättning går till den kommun där personen är bosatt efter mottagandet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 nad anslagsram föreslås att används för denna ersättning . Även uppstår kostnader till följd av denna ändring som kan beräknas till och . har medel om tillförts anslaget för insatser i samband med organiserad vidareflyttning. Av tidigare beräknad anslagsram föreslås att får användas för motsvarande ändamål . Regeringen föreslår att ett anslag på 4 anvisas . beräknas anslaget till 3 808 172 000 respektive 2 . Anslaget har för perioden 20102012 beräknats enligt nedan. Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag