prop · GX0341 · 2009-10-23 00:00:00 — Detta åstadkoms genom att den procentuella befrielsen i punkten 9 b sänks från . I den mån energiförbrukningen är skattebefriad med stöd av andra bestämmelser, gäller alltjämt den skattebefrielsen. Detta är således t.ex. fallet med bränslen som förbrukas i metallurgiska eller mineralogiska processer eller vid framställning av energiprodukter. Som vidare utvecklas i avsnitt 6.4 och 7.1.5 ändras skattereglerna för bränslen som förbrukas för drift av stationära motorer eller som uppvärmningsbränsle vid yrkesmässig växthusodling. Ändringarna innebär att en energiskatt i detta fall tas ut med belopp som motsvarar av den generella energiskattenivån för bränslet enligt 2 kap. 1 §. Detta åstadkoms genom att befrielse medges av energiskatten. Koldioxidskatten höjs från dagens av den generella koldioxidskattenivån, genom att den procentuella befrielsen i punkten 10 sänks från . Som vidare utvecklas i avsnitt 6.4 och 7.1.5 ändras skattereglerna för bränslen som förbrukas för drift av stationära motorer eller som uppvärmningsbränsle vid yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Yrkesmässig växthusodling regleras av punkten 10 ovan, medan övriga delar av de angivna sektorerna får sina skattelättnader med stöd av den aktuella punkten 11. Ändringarna innebär att energiskatt tas ut med belopp som motsvarar av den generella energiskattenivån för bränslet enligt 2 kap. 1 §. Detta åstadkoms genom att en befrielse medges av energi- skatten. Koldioxidskatten höjs den från dagens av den generella koldioxidskattenivån, genom att den procentuella befrielsen sänks från . Som vidare utvecklas i avsnitt 6.4, 6.8 och 7.1.5 ändras skattereglerna för bränslen som förbrukas för drift av stationära motorer eller som uppvärmningsbränsle vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. I denna punkt regleras beskattningen av dieselolja som används i vissa fordon inom gruvindustriell verksamhet så att beskattningen även fortsättningsvis följer den som gäller för förbrukning av uppvärm- ningsbränslen inom industrin. Skattebefrielsen ska beräknas utifrån den energiskattesats som gäller för dieselolja i miljöklass 1. Den energiskatt som tas ut för annan dieselolja kommer med samma procentuella nedsättning således att tas ut med ett högre belopp. Därmed kvarstår en miljöstyrning mellan miljöklasserna även efter den procentuella nedsättningen. Eftersom energiskatten på dieselolja är högre än motsvarande skatt på eldningsolja, innebär detta att den procentuella energiskattebefrielsen för s.k. gruvdiesel i stället bör uttryckas med en högre procentuell nedsättning. Energiskatten kommer därför att tas ut med ett belopp som motsvarar av energiskattenivån för dieselolja enligt 2 kap. 1 §. Befrielse kommer därmed att medges av energiskatten. Koldioxidskatten höjs den från dagens av den generella koldioxidskattenivån, genom att den procentuella befrielsen sänks från . Skattelättnader för fordonsdiesel som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet regleras av punkten 14. Till följd av att skattelättnaden avses att ges i ett fast penningbelopp, och inte som som en procentuell andel av den generella koldioxidskatten, åstadkoms fortsättningsvis skattelättnaden genom bestämmelser i 2 a § (jfr avsnitt 6.7). Innehållet i punkten 14 slopas således. I denna punkt regleras skattelättnader på bränslen som förbrukas för framställning av värme i vissa anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. I fråga om anläggningar inom handelssystemet, vars verksamhet utgör en tillverkningsprocess i industriell verksamhet och förbrukningen av den framställda värmen sker i tillverkningsprocessen, följer skattelättnaderna av punkten 9 a. För övriga anläggningar gäller enligt punkten 17 olika skatteregler beroende på om det rör sig om framställning av värme genom kraftvärme- produktion (jfr definitionen i 1 kap. 10 §), se punkten a eller övrig värmeproduktion, se punkten b. Punkten b täcker således all värme- produktion inom handelssystemet som inte omfattas av punkten a eller punkten 9. Detta innebär exempelvis att punkten b omfattar förbrukning för värmeproduktion, som visserligen har skett i en industrianläggning som ingår i handelssystemet, men där värmen inte förbrukats vid den industriella tillverkningsprocessen. Genom de nu föreslagna ändringarna justeras skattebefrielsens omfattning vid förbrukning för framställning av värme genom kraftvärmeproduktion. Befrielsen för energiskatten sänks från tidigare och för koldioxidskatten ökas befrielsen från . Som anges i avsnitt 6.8 innebär denna omläggning att det samlade skatteuttaget för kraftvärmeanläggningarna i princip blir detsamma 2011 som . I paragrafen regleras beskattningen av råtallolja. De föreslagna ändringarna innebär att skattebefrielsens omfattning för råtallolja som förbrukas för ändamål som anges i 1 § 911 och 17 ändras. Jämför vad som sagts ovan under dessa lagrum. I denna nya paragraf regleras koldioxidskattelättnader för dieselolja som förbrukas i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks- Skattelättnader vid sådan förbrukning har reglerats i 1 § 14. Till följd av att skattelättnaden är avsedd att ges i ett fast penningbelopp, och inte som som en procentuell andel av den generella koldioxidskatten, åstadkoms fortsätt- ningsvis skattelättnaden genom bestämmelser i 2 a § (jfr avsnitt 6.7). I paragrafen regleras skattelättnader för bränslen som förbrukats för framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än sådan som sker i anläggningar inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Genom de nu föreslagna ändringarna justeras skattebefrielsens omfattning vid förbrukning för framställning av värme genom kraftvärmeproduktion. Befrielsen för energiskatten sänks från tidigare och för koldioxidskatten ändras befrielsen till . Beskattningen av bränslen för sådan värmeproduktion som anges i paragrafen följer reglerna för bränsle som förbrukas inom industrin utanför handelssystemet, se 6 a kap. 1 § 9 b. Jfr avsnitt 6.4 och 7.1.5. Tillämp- ningsområdet för paragrafen torde dock vara begränsat, eftersom i praktiken all fossilbränsleanvändning i svensk kraftvärmeproduktion bedöms omfattas av handelssystemet. Paragrafens andra stycke om successivt ökande koldioxidskattelättnader, slopas med anledning av den nya definitionen av kraftvärme som införs i 1 kap. 10 §, jfr avsnitt 6.5. I paragrafen görs en ändring i hänvisningen till 3 §, som följer av att andra stycket i 3 § slopas. I ett nytt fjärde stycke i paragrafen införs ett krav på att hållbarhets- kriterierna i direktivet om förnybar energi måste vara uppfyllda för att skattelättnader ska få ges enligt paragrafen, jfr avsnitt 7.3. Genom paragrafens första stycke regleras skattefriheten för biogas (metan som framställts av biomassa) genom avdrag. har skattefriheten erhållits genom undantag från skatteplikt enligt 2 kap. 11 § första stycket 1. Eftersom skattefriheten är tänkt att gälla generellt för all användning av biogas som uppvärmnings- eller motorbränsle, skulle det sedvanliga systemet med inköp i nästa led som skattebefriad förbrukare leda till en omfattande administrativ hantering. I paragrafen införs därför förenklade avdragsbestämmelser i likhet med regleringen i 3 § (se vidare prop. 2006/07:13, s. 60). Den skattskyldige får därmed rätt att göra avdrag i samtliga fall då han själv förbrukat bränslet eller sålt det för uppvärmnings- eller drivmedelsändamål. Det är således i försäljnings- tillfället tillräckligt att försäljningen sker i denna avsikt och något krav på att bränslet faktiskt förbrukats av annan för dessa ändamål ställs inte. I andra stycket införs ett krav på att hållbarhetskriterierna i direktivet om förnybar energi måste vara uppfyllda för att skattelättnader ska få ges för biogas som förbrukas som drivmedel, jfr avsnitt 7.3. Paragrafen är utformad i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringarna i paragrafens andra stycke 1 b och 1 c följer av de ändrade reglerna för beskattning av bränslen som förbrukas i tillverknings- processen i industriell verksamhet eller för yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet (jfr i denna del avsnitt 6.4 och 7.1.5). Ändringen i paragrafen följer av att skattelättnaderna för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner numera regleras genom 6 a kap. 2 a § i stället för som tidigare genom 6 a kap. 1 § 14. Ändringen i paragrafens andra stycke följer av att skattelättnaderna för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner numera regleras genom 6 a kap. 2 a § i stället för som tidigare genom 6 a kap. 1 § 14. Procentsatsen, för när koldioxidskattelättnader enligt första stycket medges höjs från av de framställda produkternas försäljningsvärde, jfr avsnitt 6.6. 12.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagförslag 2.5 I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . Nya skattebelopp, som tillämpas , anges i tabellen i paragrafens första stycke. De skattebelopp som föreslås gälla framgår av lagförslag under avsnitt 2.4. sker indexomräkning med stöd av 2 kap. 1 b § (jfr författningskommentaren under detta lagrum under avsnitt 12.3). Skattesatserna kommer således att framgå av en förordning som utfärdas av regeringen innan november månads utgång . De förändringar som sker i skattebeloppen avser dels justeringar av samtliga skattesatser utifrån prognostiserade förändringar av den allmänna prisutvecklingen, dels därutöver en höjning av energiskatten på diesel med per liter (se avsnitt 7.2.1). Dessutom höjs koldioxidskatten på naturgas och gasol för drivmedels- användning, se avsnitt 6.9. Eftersom skattesatserna genom förslag i denna proposition omräknas utifrån prognostiserade förändringar av den allmänna pris- utvecklingen fram , flyttas den indexomräkning som sker med stöd av denna paragraf fram och görs Prop. 2009/10:41 först inför . Som vidare utvecklas i avsnitt 6.4 och 7.1.5 ändras skattereglerna för beskattningen av dieselolja som används i vissa fordon inom gruv- industriell verksamhet så att beskattningen även fortsättningsvis följer den som gäller för förbrukning av uppvärmningsbränslen inom industrin. Mot bakgrund av att energiskatten på dieselolja föreslås höjas med per liter 2013 ska den procentuella nedsättningen förändras och i stället motsvara av energiskatten på dieselolja. Ändringarna innebär att energiskatt tas ut med belopp som motsvarar av energiskattenivån för dieselolja enligt 2 kap. 1 §. Jämför uttalanden till detta lagrum under avsnitt 12.3. Paragrafen reglerar koldioxidskattelättnader för dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Denna skattelättnad sänks för förbrukning som sker till per liter, jfr avsnitt 6.7. 12.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagförslag 2.6 I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . Paragrafen upphör till följd av att de koldioxidskattelättnader, som kunnat ske med stöd av den s.k. 0,8-procentsregeln, slopas (jfr avsnitt 6.6). Nya skattebelopp, som tillämpas , anges i tabellen i paragrafens första stycke. De skattebelopp som föreslås gälla framgår av lagförslag under avsnitt 2.5. sker index- omräkning med stöd av 2 kap. 1 b § (jfr författningskommentaren under detta lagrum under avsnitt 12.4). Skattesatserna kommer således att framgå av en förordning som utfärdas av regeringen innan november månads utgång . De förändringar som sker i skattebeloppen avser dels justeringar av samtliga skattesatser utifrån prognostiserade förändringar av den allmänna prisutvecklingen, dels därutöver en höjning av koldioxidskatten på naturgas och gasol för drivmedelsanvändning, se avsnitt 6.9. Eftersom skattesatserna genom förslag i denna proposition omräknas utifrån prognostiserade förändringar av den allmänna pris- utvecklingen fram , flyttas den indexomräkning som sker med stöd av denna paragraf fram och görs först inför . Punkterna 9 b, 10, 11 och 13 Ändringarna innebär att det andra steget av höjningen av kol- dioxidskatten för förbrukning inom de aktuella sektorerna genomförs, jfr avsnitt 6.4. Koldioxidskatten höjs således till av den generella koldioxidskattenivå, som för respektive bränsle följer av 2 kap. 1 §. Detta åstadkoms genom att den procentuella befrielsen i de aktuella punkterna sänks till . I paragrafen regleras beskattningen av råtallolja. Den föreslagna ändringen innebär att det andra steget av höjningen av koldioxidskatten genomförs. Jämför vad som sagts ovan under 6 a kap. 1 §. I paragrafen genomförs det tredje steget av höjningen av koldioxid- skatten för dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet, jfr avsnitt 6.7. Koldioxidskattelättnaden för förbrukning som sker sänks till per liter. I paragrafen regleras skattelättnader för bränslen som används för framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än sådan som sker i anläggningar inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. I första stycket genomförs det andra steget av höjningen av koldioxidskatten till . Beskattningen av bränslen för sådan värmeproduktion som anges i paragrafen följer reglerna för bränsle som förbrukas inom industrin utanför handelssystemet, jfr författningskommentaren till 6 a kap. 1 § 9 b, ovan. Tillämpningsområdet för 3 § torde dock vara begränsat, eftersom i praktiken all fossilbränsleanvändning i svensk kraftvärmeproduktion bedöms omfattas av handelssystemet. Paragrafens andra stycke upphör. Detta är en följd av att de koldioxid- skattelättnader, som kunnat ske med stöd av den s.k. 0,8- procentsregeln, slopas (jfr avsnitt 6.6). Paragrafens fjärde stycke upphör. Detta är en följd av att de kol- dioxidskattelättnader, som kunnat ske med stöd av den s.k. 0,8- procentsregeln, slopas (jfr avsnitt 6.6). Paragrafens andra stycke upphör. Detta är en följd av att de koldioxid- skattelättnader, som kunnat ske med stöd av den s.k. 0,8- procentsregeln, slopas (jfr avsnitt 6.6). Paragrafens andra stycke ändras med anledning av det andra steget av höjningen av koldioxidskatten genomförs. Jämför vad som sagts ovan under 6 a kap. 1 §. Paragrafens femte stycke upphör. Detta är en följd av att de koldioxid- skattelättnader, som kunnat ske med stöd av den s.k. 0,8- procentsregeln, slopas (jfr avsnitt 6.6). Paragrafen upphör att gälla. Detta är en följd av att de koldioxid- skattelättnader, som kunnat ske med stöd av den s.k. 0,8- procentsregeln, slopas (jfr avsnitt 6.6). Paragrafen upphör att gälla. Detta är en följd av att de koldioxid- skattelättnader, som kunnat ske med stöd av den s.k. 0,8- procentsregeln, slopas (jfr avsnitt 6.6). Paragrafen upphör att gälla. Detta är en följd av att de koldioxid- skattelättnader, som kunnat ske med stöd av den s.k. 0,8- procentsregeln, slopas (jfr avsnitt 6.6). 12.6Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), lagförslag 2.7 I punkt 7 h tas hänvisningen till skattskyldighet avseende förbränning av hushållsavfall bort eftersom skatten slopas. 12.7Förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227), lagförslag 2.9 I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . I paragrafens första stycke definieras vad som menas med elhybridbussar vid tillämpning av denna lag. Definitionen har endast betydelse för storleken på skattebeloppet. Kraven på framdrivningen i punkten 1 överensstämmer med den definition av elektriska hybridfordon som tagits fram av FN:s ekonomiska kommission för (UNECE). Prestanda kraven i punkten 2 och 3 innebär att endast bussar som kan framföras en längre sträcka med elektricitet och som kan ta emot energi från bussens rörelse i en inte alltför begränsad omfattning ingår i definitionen. Se vidare kommentaren till lagens bilaga 2. Det tidigare andra stycket kvarstår med vissa redaktionella justeringar. I paragrafens första stycke anges de krav som bilen måste uppfylla för att omfattas av en skattebefrielse, dvs. att bilarna har utsläpp av föroreningar som understiger en viss nivå eller har en begränsad drivmedels- eller elförbrukning. Första stycke har utformats med utgångspunkt i vad Genom den inledande hänvisningen till kraven i Miljöklass garanteras att de bilar som är aktuella för en skattebefrielse uppfyller vissa krav vad gäller utsläpp av partiklar, kolmonoxid, kväveoxid m.m. Genom att hänvisa till att kraven i Miljöklass ska vara uppfyllda omfattas även personbilar som uppfyller högre ställda krav, men som inte är indelad i denna miljöklass. De bilar som uppfyller strängare krav än Miljöklass 2005 (dvs. Euro 5, Euro 6 eller högre krav) är således även de skattebefriade. Inledningsvis anges också den tidsperiod under vilken skattebefrielsen utgår och att tidsperioden löper från det att bilen togs i bruk . Skattebefrielsen utgår löpande och inte per kalenderår. En bil som tas i bruk exempelvis blir skattebefriad till och med . Det är inte heller fråga om att den angivna tidsperioden kan förlängas genom att bilen ställs av respektive på. Skattebefrielsen ges endast under den del av femårsperioden som bilen uppfyller de uppställda kraven för att omfattas av skattebefrielsen. Skattebefrielsen är inte begränsad till en viss kategori av bilägare. En skattebefrielse omfatta samtliga personbilar som uppfyller kraven för att befrias från fordonsskatt, oavsett vem som är ägare. I punkten 1 och 2 anges utsläppskraven vad gäller koldioxid för konventionellt drivna bilar. Dessa utsläppskrav gäller även för de bilar som kan drivas med bensin eller diesel i kombination med elektricitet från batterier. Ett fordons koldioxidutsläpp eller bränsleförbrukning vid blandad körning ligger till grund för att bestämma om bilen uppfyller utsläppskraven eller kraven på bränsleförbrukning för miljöbilspremien. Motsvarande föreslås gälle för befrielsen från fordonsskatt. Uppgifter som avser körning på landsbygd respektive tätort ska således inte användas vid bestämmandet av om kraven är uppfyllda. Uppgifter om utsläppsvärdena och bränsleförbrukning hämtas från det . De uppgifter som antecknas i registret härrör från fordonens typgodkännanden och bygger på inom EU harmoniserade förfaranden och mätmetoder. Punkterna 3 och 4 omfattar bilar som kan drivas med andra bränslen än bensin eller gasol, t.ex. etanol eller biogas. Dessa bilar är berättigade till skattebefrielse även vid en högre bränsleförbrukning än vad som motsvarar koldioxidutsläpp som inte överstiger per kilometer. Bränsleförbrukningen får dock inte överstiga bensin per mil eller gas per mil, vilket motsvarar en energiförbrukning om . Dessa fordon kan drivas antingen med enbart gas eller etanol, eller två olika bränslen, dvs. fordon som kan skifta mellan bensindrift och antingen gas- eller etanoldrift. Även de bilar som kan drivas med andra bränslen än bensin och gasol i kombination med elektricitet från batterier omfattas av denna bestämmelse. Vidare måste dessa fordon ha motorer som är utrustade med styrd tändning. Med motorer med styrd tändning avses motorer som drivs med bensin och därmed också etanol, men även motorer som drivs med gas eller kan skifta mellan bensindrift och gasdrift. Bestämmelsen omfattar således inte motorer med kompressionständning. Dieselbilar kan därmed inte skattebefrias på denna grund. Anledningen till att det finns en särskild bestämmelse för gasbilar, punkten 4, är att en del av dessa bilar endast är certifierade som gasbilar eftersom de enbart i begränsad utsträckning kan använda bensin för driften. Därmed finns det inga utsläppsvärden vid användande av bensin. Kravet på energiförbrukning för elbilar som anges i punkten 5 motsvarar den energiförbrukning som följer av de uppställda kraven på bränsleförbrukning för bilar som kan drivas med andra bränslen än bensin och gasol. För att sätta elbilars energiförbrukning i proportion till förbränningsmotorer används EU:s vedertagna s.k. primärresursfaktorer. Dessa tar hänsyn till den energiinsats som krävs för att producera en given energiform. Elektricitet får i det sammanhanget en primärresurs- faktor 2,5 att jämföras med fossila bränslens ca 1,1. Detta reflekterar det faktum att det för att producera elektricitet på marginalen i ett kondenskraftverk verkningsgrad åtgår fossila bränslen. Motsvarande siffra för bensin är att det åtgår att producera och distribuera 1 kilo- wattimmar drivmedel. Som nämnts ovan kan den högsta energiförbrukningen för bilar som kan drivas med t.ex. etanol eller gas bestämmas till . För eldrivna personbilar kan man då formulera energikravet energiförbrukning [84 kWh/(2,5/1,1)] som en lämplig avgränsning för att en bil som drivs med elektrisk energi ska anses ha bättre miljöegenskaper. Av paragrafens andra stycke framgår att en automatväxlad etanol- eller gasbil är befriad från fordonsskatt, om den förutom transmissionen och de komponenter som hör till transmissionen, är likvärdig med en manuellt växlad bil som är skattebefriad. I paragrafens tredje stycke anges att de gas- eller etanolbilar som är skattebefriade med stöd av första stycket punkterna 3 och 4, omfattas av skattebefrielsen även om de inte är typgodkända för sådan drift. De bilar som främst är aktuella för skattebefrielse med stöd av denna bestämmelse är etanolbilar. Ändringen innebär att tunga elhybridbussar omfattas av den lägre skattenivån som gäller för tunga bussar som inte kan drivas med dieselolja. Det innebär i praktiken att även vissa dieseldrivna bussar omfattas av den lägre skattenivån eftersom elhybridbussarna kan använda dieselolja för driften. Det är emellertid inte alla bussar som kan använda elektrisk energi som omfattas av den lägre skattenivån. Definitionen av elhybridbuss finns i 1 kap. 3 § i lagen, se författningskommentaren ovan. De bussar som inte uppfyller dessa förutsättningar beskattas, liksom tidigare, på samma sätt som bussar som kan drivas med dieselolja. Skattelättnaden gäller från , dvs. När lagen trätt i kraft är det således nödvändigt med en återbetalning av redan inbetald fordonsskatt för tiden innan . Återbetalning sker till den som är ägare till bilen vid ikraftträdandet. Endast erlagd fordonsskatt ska återbetalas, dvs. det faktiska belopp som erlagts efter återbetalning av överskjutande skatt på grund av avställning eller avregistrering. Har exempelvis fordonsskatt erlagts med och ett belopp om återbetalats vid en avställning, ska endast det resterande beloppet om som faktiskt erlagts återbetalas. I enlighet med Lagrådets yttrande anges det uttryckligen att återbetalning av fordonsskatt sker utan ansökan. 12.8Förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227), lagförslag 2.10 I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . Ändringen i paragrafens andra stycke innebär att även lätta bussar och lätta lastbilar i vissa fall ska beskattas enligt vägtrafikskattelagen och inte som tidigare enbart enligt lagen om särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Se kommentaren till 2 kap. 7 §. Genom ändringen i första stycket kommer även personbilar klass II (husbilar), lätta lastbilar och lätta bussar att omfattas av den koldioxidrelaterade fordonsskatten. För dessa kategorier av fordon begränsas dock skatteuttaget inom ramen för den koldioxidrelaterade fordonskatten till fordon som är skattepliktiga . För övriga lätta bussar, lätta lastbilar och personbilar klass II tas fordonsskatt ut enligt lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Definitionen av personbilar klass II finns i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Av andra stycket framgår att den i 2 kap. 10 § angivna miljö- och bränslefaktorn för bilar som kan drivas med dieselolja ersätts med dels en bränslefaktor för att räkna upp summan av grundbelopp och koldioxidbelopp, dels ett beloppsmässigt bestämt miljötillägg. Se vidare kommentaren till 2 kap. 10 §. Koldioxidbeloppet höjs med till per gram koldioxid som ett fordon släpper ut per kilometer. I paragrafens första stycke höjs även utsläppsnivån för när koldioxidbeloppet ska börja beräknas, från koldioxid per kilometer.