prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — avsätter regeringen även för bidrag till och efterlevandes stöd. Med anledning av utbrottet av influensa A (H1N1) och den efterföljande utvecklingen finns anledning att komplettera befintliga bered- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 skapslager av antivirala läkemedel och antibiotika. Regeringen föreslår därför att anslaget 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder tillförs i hösttilläggsbudgeten . Regeringen avser att lämna en proposition om politiken för den ideella sektorn, i vilken föreslås att det genomförs ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället (se utgiftsområde 17, avsnitt 15.4.3). För att bidra till finansieringen av forskningsprogrammet föreslås att anslaget 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder minskas med för att tillföras anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder Ändamålet för anslaget är i huvudsak att finansiera särskilda alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder. Arbetet med att minska alkoholkonsumtionen och att stoppa missbruket av narkotika och dopningsmedel bör fortsätta. En minskad alkoholkonsumtion förbättrar folkhälsan och minskar många sociala problem. Våldsbrott och övergrepp hänger ofta samman med alkoholkonsumtion. Narkotika och dopningsmedel hotar individers hälsa, livskvalitet och trygghet. Nyrekrytering till missbruk måste motverkas. De särskilda alkohol- och narkotikapolitiska satsningarna bör därför fortsätta även 2010. Även tobakspreventiva insatser kan finansieras inom anslaget. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder . beräknas anslaget till . Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:7 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:7 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 4.7.72:7 Alkohol- och narkotikapolitiska . Tabell 4.15 Anslagsutveckling för 2:7 Alkohol- och 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 4.7.82:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Tabell 4.17 Anslagsutveckling för 2:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att finansiera insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar med koppling till hiv/aids, t.ex. sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Anslaget är främst avsett att användas för bidrag enligt förordningen (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar samt bidrag som fördelas enligt en årlig överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om vissa ersättningar inom folkhälsoområdet. Därutöver kan medel användas till finansiering av insatser på nationell nivå och till övergripande samordning och uppföljning m.m. avsätts medel för att bidra till kostnader för personal vid det Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll (ECDC) för rätt till primärvård inom till samma kostnad som övriga bosatta inom erbjuds. Regeringen avser att lämna en proposition om politiken för den ideella sektorn, i vilken föreslås att det genomförs ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället (se utgiftsområde 17, avsnitt 15.4.3). För att bidra till finansieringen av forskningsprogrammet föreslås anslaget 2:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar minskas med för att tillföras anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 2:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas anslaget 2:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar . beräknas anslaget till . 4.7.92:9 Insatser för vaccinberedskap Tabell 4.19 Anslagsutveckling för 2:9 Insatser för vaccinberedskap 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet för anslaget är att stärka förutsättningar att vid influensapandemier skydda befolkningen med hjälp av vacciner. har på regeringens uppdrag tecknat avtal om leveranser av influensavaccin från en etablerad tillverkare i händelse av en pandemi. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.20 Härledning av anslagsnivå 20102012, för 2:9 Insatser för vaccinberedskap Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas anslaget 2:9 Insatser för vaccinberedskap . beräknas anslaget till . är ett av staten helägt företag. Verksamheten omfattar detaljhandelsförsäljning av spritdrycker, vin och starköl. Systembolagets uppdrag är att bidra till att begränsa medicinska och sociala alkoholskador och därigenom förbättra folkhälsan. Koncernens verksamhet bedrivs i och de helägda dotterbolagen , samt AB . Systembolaget sålde 417 (405)alkoholdrycker . Det är en ökning jämfört med . Volymökningen hänför sig främst till varugrupperna vin och öl som ökade . Moderbolagets omsättning ökade till 21 296 (20 211) . Resultatet före skatt uppgick till 833 (366) . Resultatförbättringen utgörs i allt väsentligt av resultatet från försäljningen av . Systembolaget hade 411 (411) butiker i 288 av 290 kommuner. hade 332 (292) av dessa butiker själv- hade Systembolaget också 511 (540) ombud där kunderna kan beställa varor för avhämtning. lanserades totalt cirka 1 828 (1 450) nyheter i sortimentet. Dessutom lanserades ytterligare 819 (780) artiklar, i små kvantiteter i högre prislägen, i bolagets tre vinkällarbutiker. Den totala alkoholkonsumtionen mätt i liter ren alkohol per person och över minskade med till 9,54 (9,85)6. ökade Systembolagets försäljning . Av den totala alkoholkonsumtionen har den andel av alkoholdryckerna vilka införskaffats på Systembolaget ökat till 57 (54) procent . , med dess 102 butiksfastigheter, avyttrades till Nordisk Areal I AS per . Koncernens realisationsresultat från försäljningen uppgick till . Butikerna är fortsatt hyresgäst i fastigheterna efter försäljningen. På en extra bolagsstämma beslutades om en extra utdelning på . Tabell 4.21 Ekonomisk översikt för koncernen 1Enligt International Financial Reporting Standards (IFRS), men inte justerat för International Accounting Standards (IAS) 39 Finansiella instrument. 2Resultat efter schablonskatt i procent av justerat eget kapital vid årets början. 3Antal hanterade arbetsenheter (förpackningar efter viktning per varugrupp) per dagsverke (). 4Omsättningen dividerad med genomsnittligt lagervärde till försäljningspris. 5 Uppgifterna inom parentes avser motsvarande data . 6 on Alcohol and Drugs, SoRAD. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.22 Sammanställning av nyckeltal och mål per perspektiv och måluppfyllelse Nöjd-Kund-Index (NKI) Nöjd-Medarbetare-Index (NMI) alkoholskatt (moderbolaget), 1 Årlig ålderskontroll genomförd av oberoende bolag av ungdomar som var men som bedömts se yngre ut än . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Den del av handikappolitiken som ryms inom detta område omfattar i huvudsak generella sektorsövergripande insatser som genomförs för att undanröja hinder för full delaktighet i samhället, insatser för att bekämpa diskriminering och insatser som ger barn, unga och vuxna med funktionsnedsättning en möjlighet att leva ett självständigt liv. Individuella stödinsatser för personer med funktionsnedsättning, som är ett komplement till de generella, är också viktiga insatser för att nå de handikappolitiska målen. Dessa redovisas delvis inom området Stöd till personer med funktionsnedsättning (avsnitt 6) men även inom andra områden som t.ex. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Handikappolitik är sektorsövergripande och ett gemensamt ansvar för alla politikområden. Regeringens politik inom området samordnas inom . Mer utförliga redogörelser för regeringens handikappolitik finns inom respektive utgiftsområde. Statliga bidrag och förvaltningskostnader Inom området Handikappolitik redovisas bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning (anslag 3:2) och bidrag till handikapporganisationer (anslag 3:3). Området omfattar också Myndigheten för handikappolitisk samordnings förvaltningskostnader (anslag 3:1). Inom området ryms även vissa statliga bidrag till () som är ett nationellt inom hjälpmedelsområdet. HI är en allmännyttig ideell förening med Kommuner och Landsting och staten som huvudmän. För de anslag som ryms inom området Handikappolitik föreslås statens utgifter uppgå till . beräknas utgifterna för området Handikappolitik minska med . Utgifterna inom området beräknas 2009 till . Det överensstämmer med för året anvisade medel. Även utgifterna överensstämmer med anvisade medel. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.1 Utgiftsutveckling Handikappolitik 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning2 3:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med3 3:3 Bidrag till handikapporganisationer4 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2I statsbudgeten betecknat som anslag 4:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning 3I statsbudgeten betecknat som anslag 4:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 4I statsbudgeten betecknat som anslag 4:3 Bidrag till handikapporganisationer Målen för handikappolitiken är -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Arbetet ska inriktas särskilt på -att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder, -att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionshinder, -att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Målen beslutades av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09SoU:1, rskr. 2008/09:127) men är identiska med de mål som beslutade om i samband med att den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare antogs av (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Planen sträcker sig . De handikappolitiska målen är sektorsövergripande och därför integrerade även i andra utgiftsområden. Redovisningen görs i förhållande till gällande mål, där arbetet inriktas på att genom olika generella insatser identifiera och undanröja hinder och att förebygga och bekämpa diskriminering. Ansvaret för arbetet inbegriper i stort sett alla samhällsområden. De individuella stöden som kompletterar de generella stöden redovisas i avsnitt 6. Arbetet för att nå målen har bl.a. utförts genom att handikapperspektivet lyfts fram i relevanta lagförslag och på annat sätt inom olika områden, genom uppdrag till myndigheter, genom olika överenskommelser och stimulansbidrag samt genom föreskrifter och förordningar. Det sektorsövergripande handikappolitiska arbetet baseras på den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Avsnittet delas in i tre delar; Arbetet med den nationella handlingsplanen, där grunderna för arbetet redovisas, Identifiera och undanröja hinder samt Förebygga och bekämpa diskriminering. Arbetet med den nationella handlingsplanen Den nationella handlingsplanen för handikapppolitiken omfattar ett stort antal delmål och åtgärder som ska genomföras. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) och sektorsmyndigheter har ett särskilt ansvar att driva på arbetet. Handikapprörelsen har en viktig opinionsbildande och pådrivande roll. För att skynda på arbetet inom några särskilt angelägna områden har regeringen även beslutat om en strategi Enkelt avhjälpt för genomförandet av tillgänglighetsmålen inom dessa områden. Handisam samordnar och driver på arbetet Handisam ska främja ett strategiskt och effektivt genomförande av den nationella handikappolitiken. Myndigheten ansvarar för den övergripande handikappolitiska samordningen och stödjer, stimulerar och förmår aktörer på olika nivåer i samhället att beakta de handikappolitiska målen i sin verksamhet. Handisam ska integrera ett mångfaldsperspektiv i sitt arbete. Man har också en viktig roll i arbetet med att följa upp och ge en samlad bild av utvecklingen inom hela det handikappolitiska området. Handisam har fått tre strategiska regeringsuppdrag som ska ge nya verktyg i uppföljningsarbetet och därigenom göra det möjligt att kunna bedöma resultatet av tillgänglighetsarbetet, också för den enskilde medborgaren. -att genomföra öppna jämförelser av tillgängligheten i staten, -att ta fram förslag på indikatorer för att göra öppna jämförelser i kommuner, och -att utreda om en samordning av lokala tillgänglighetsdatabaser behövs och hur det i så fall kan genomföras. Handisam ska också i samverkan med sektorsmyndigheterna ta fram en struktur för hur en samlad utvärdering av den handikappolitiska 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utvecklingen ska kunna genomföras. Dessutom ska man stödja landstingens och kommunernas tillgänglighetsarbete genom att utveckla och förankra metoder för uppföljning. De fjorton särskilt utvalda sektorsmyndigheterna (se budgetpropositionen , utgiftsområde 9) har i uppdrag att genomföra handikappolitiken inom sin sektor. Sektorsmyndigheterna har själva tagit fram etappmål för arbetet. har sektorsmyndigheterna fått i uppdrag att samlat rapportera det arbete som utförts inom ramen för den nationella handlingsplanen. En strategi för ökad tillgänglighet Enkelt avhjälpt Enkelt avhjälpt är en strategi för att skynda på genomförandet av tillgänglighetsmålen i handlingsplanen inom områdena enkelt avhjälpta hinder, tillgänglig kollektivtrafik och tillgänglig statsförvaltning. I det strategiska arbetet har Kommuner och Landsting en central roll att verka för att kommuner blir tillgängliga. Strategin har därför tagits fram i samråd mellan regeringen och Kommuner och Landsting. Några exempel på insatser i strategin är följande: -Kommuner och Landsting ska stimulera tillgänglighetsarbetet genom att främja informationsutbyte mellan kommuner och framhålla vikten av tillgänglighet i olika sammanhang. I samverkan med Handisam kommer man att stödja och inspirera kommunernas initiativ och planer på tillgänglighetsområdet genom t.ex. nätverksträffar. I samarbete med kommer Kommuner och Landsting också att kunna erbjuda riktade fördjupningsutbildningar för dem som särskilt arbetar med tillgänglighetsarbete. -Preciserade byggregler för tillgänglighet gäller från . intensifierade sina informationsinsatser och och Kommuner och Landsting får för gemensam uppsökande informationsverksamhet under 20092010. Nya föreskrifter om certifiering av sakkunniga i tillgänglighet färdigställs . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 -Regeringen avsätter 20092010 för att påskynda arbetet med att tillgänglighetsanpassa järnvägsstrukturen (se mer nedan). och får i uppdrag att definiera hur man ska utvidga det prioriterade nätverket . Ett system för assistans av personer med funktionsnedsättning ska tas fram och byggas ut vid järnvägsstationer. Det ska vara klart . Handlingsplanen ska följas upp Den nationella handlingsplanen följs upp i skrivelser till . En första redovisning lämnades (skr. 2002/03:25) och en andra (skr. 2005/06:110). Förberedelser för en sista uppföljning pågår inom . Inför uppföljningen har regeringen bl.a. beslutat om följande uppdrag: -Statskontoret ska utvärdera och följa upp det samlade arbetet med den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. -Alla sektorsmyndigheter ska lämna en redovisning som omfattar en beskrivning av utvecklingen inom respektive myndighets sektorsansvar i förhållande till de egna målen samt en bedömning av fortsatta behov och prioriteringar inom respektive sektor. -Handisam ska samordna och sammanställa sektorsmyndigheternas rapporter samt göra en samlad analys av de redovisade resultaten i förhållande till de handikappolitiska målen. -Länsstyrelserna ska inom områdena kulturmiljö, naturvård, plan- och byggnadsväsendet, hållbar samhällsplanering samt kommunikationer sammanfatta de insatser som genomförts för att göra länet tillgängligt för personer med funktionsnedsättning samt analysera utvecklingen av tillgängligheten i länets kommuner , hur läget ser ut och hur kommuner och landsting avser att arbeta vidare med frågorna. Statskontorets rapport kommer tillsammans med sektorsmyndigheternas samlade analyser att utgöra basen för utvärderingen av måluppfyllelsen och utgöra en viktig grund för analys och kommande politik. För området handikappolitik saknas nyckeltal samt kvalitativa och kvantitativa indikatorer. Handisam har påbörjat ett arbete med att utveckla ett system för indikatorer för mätning av utvecklingen inom politikområdet (se avsnittet Analys och slutsatser). I den kommande skrivelsen kommer resultatet av arbetet med handlingsplanen att redovisas mer ingående. Den redovisning som sker av resultat inom detta avsnitt begränsas till några få men centrala områden. Identifiera och undanröja hinder Bristande tillgänglighet i samhället leder till att personer med funktionsnedsättning inte har samma möjligheter som andra att vara delaktiga i samhället. Därför är det en central del i det handikappolitiska arbetet att fortsätta arbetet med att tillgängliggöra samhället. Planerare, informatörer och administratörer måste utgå från det faktum att människor har olika förutsättningar och att en funktionsnedsättning är en av flera variationer hos en befolkning. I handlingsplanen finns tydliga mål för tillgängligheten som bör vara uppfyllda . Ökad tillgänglighet i kollektivtrafiken har beslutat att ett av målen för kollektivtrafiken ska vara att den bör vara användbar för personer med funktionsnedsättning före utgången av 2010. Resultatet av det arbete som pågår för att åstadkomma detta är att det sker kontinuerliga förbättringar som omfattar alla trafikslag inom , statlig och privat verksamhet. Ett exempel på detta är att av bussar i länstrafik har låggolv och automatiska hållplatsutrop. har antalet bussar med inbyggd ramp eller hissanordning ökat så att av samtliga bussar har detta. Det kan dock konstateras att tillgänglighetsarbete går olika fort inom de skilda delarna av kollektivtrafiken och att vissa delar släpar efter. Regeringen har avsatt för att skynda på arbetet med att tillgänglighetsanpassa järnvägssektorn (se den s.k. närtidssatsningen i BP 09, utgiftsområde 22). EU-förordningar inom transportområdet kommer att bidra till att stärka rätten till fri rörlighet mellan länder men även inom länder. En förordning som gäller passagerarrättigheter för personer med funktionsnedsättning inom flyget har trätt i kraft [förordning (EG) nr 1107/2006] och gäller även passagerarrättigheter för järnvägen [förordning (EG) nr 1371/2007]. Dessa förordningar innebär att personer med funktionsnedsättning bl.a. får rätt till assistans i samband med flyg och järnvägsresor. För järnvägen finns förordningsliknande föreskrifter (s.k. TSD) som reglerar hur järnvägsstationer och fordon ska tillgänglighetsanpassas inom EU. Utförligare redovisning finns inom utgiftsområde 22. Systematiskt tillgänglighetsarbete pågår i många kommuner Flera av landets kommuner har börjat systematisera sitt tillgänglighetsarbete för att öka medborgarnas information om tillgängligheten i olika lokaler, verksamheter och platser inom kommunen. Det görs också för att skapa en plattform för informations- och erfarenhetsutbyte inom kommunen då frågan om tillgänglighet och användbarhet skär genom många olika politiska ansvarsområden. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En ny modell har utvecklats för att kunna jämföra den fysiska tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning i kommuner och landsting. Den har utvecklats i samarbete mellan Kommuner och Landsting, Handisam och samt åtta pilotkommuner (, , , , , , och ). I modellen redogörs för den fysiska tillgängligheten inom tio områden: socialtjänstkontor, idrotts- och sportanläggning, huvudbibliotek, fullmäktigesal, badhus eller simhall, grundskolor, stadspark eller promenadstråk, terminal, vårdcentral samt gångvägar. Statliga myndigheter som har handlingsplaner för tillgänglighet ökar Myndigheter under regeringen ska enligt en förordning (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken beakta de handikappolitiska målen när de utformar och bedriver sin verksamhet. Handisam har regeringens uppdrag att tillhandahålla riktlinjer, samt stödja och följa tillgänglighetsarbetet i staten. Handisam genomför uppföljningar av myndigheternas handlingsplaner för att göra lokaler, verksamhet och information tillgängligare. Myndigheterna gör framsteg inom alla i tabell 5.2 redovisade områden jämfört med utom när det gäller kontakt med handikapprörelsen. Där har det skett en tillbakagång. Tabell 5.2 Andelen myndigheter som har organiserat sitt tillgänglighetsarbete efter åtgärd, procent Har en färdig handlingsplan för hur lokaler, verksamhet och information ska bli tillgänglig Har en skriftlig policy till grund för handlingsplanen Har utsett ansvarig för att samordna arbetet med att förbättra Har etablerat kontakt med handikapprörelsen i arbetet att göra Källa: Rapport från Handisam om 2008 års uppföljning av statsförvaltningens tillgänglighetsarbete 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 redovisades s.k. öppna jämförelser av tillgänglighetsarbetet i staten. Jämförelsen visar tydligt att olika myndigheter och sektorer kommit olika långt i arbetet för att nå tillgänglighet och att det finns en stor variation i hur väl olika besöks- och informationsintensiva myndigheter lever upp till kraven på tillgänglighet. Redovisningen av öppna jämförelser har fått ett stort genomslag vilket ger en positiv signal om att jämförelserna kan komma att fungera som instrument för tillgängligare myndigheter. Indikatorer visar att arbetet ger resultat Handisam har sammanställt statistik som sektorsmyndigheter och andra aktörer tagit fram. Utifrån statistiken har Handisam presenterat indikatorer på den handikappolitiska utvecklingen inom ett antal olika sektorer. I årsredovisningen redovisar Handisam att man utifrån dessa indikatorer kan se att mycket arbete görs och att flera aktörer arbetar för att öka tillgängligheten i samhället.