prop · GX031d25 · 2009-09-21 00:00:00 — Programmet har bestått av insatser inom grund- och gymnasieskolan samt vid universitet och högskolor. Det har också innehållit kompetensutveckling av rådgivare och näringslivsutvecklare samt en regional del i ett antal pilotlän. Inom programmet har insatser för att öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap genomförts för att fler unga ska se företagande som ett lika naturligt val som att vara anställd. Programmet har också syftat till att bidra till ökad kompetens om entreprenörskap hos såväl lärare, lärarstuderande, studie- och yrkesvägledare som rådgivare och näringslivsutvecklare. Enligt Nuteks uppföljning har de två delprogrammen, med inriktning mot grund- och gymnasieskolan respektive universitet och högskolor, bidragit till att inom kategorin studie- och yrkesvägledare, lärare, m.fl. som har berörts av programmet anger att de har fått en ökad medvetenhet/kunskap om företagande och entreprenörskap. I ovan nämnda kategori anger vidare att de, som följd av programmet, använder eller planerar att använda kunskaperna i sitt pedagogiska arbete. I grund- och gymnasieskolan anger av de elever som har berörts av insatserna att de har fått en ökad medvetenhet och ökade kunskaper om företagande och entreprenörskap. och högskolor är motsvarande andel studenter . En majoritet av eleverna och studenterna anger också att de har fått en mer positiv attityd till entreprenörskap och företagande. Den regionala delen av programmet har drivits i sex län. Vid programmets slut hade samtliga län en plan och en strategi för hur arbetet med entreprenörskap ska bidra till regionens utveckling. Programmet för att främja kvinnors företagande som drivs av (drev programmet fram t.o.m. ) är en del av regeringens insatser om 20072009 för att främja kvinnors företagande. omfattade programmet totalt . Utöver programmet inkluderar insatserna forskning och ett ambassadörsprogram för kvinnors företagande. Det övergripande syftet med programmet är att främja kvinnors företagande och att bidra till ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Det ska ske genom att fler kvinnor startar nya, livskraftiga företag eller förvärvar företag samt att fler företag som drivs av kvinnor utvecklas och växer. Nuteks uppföljning visar att drygt 300 regionala projekt beviljats medel för affärs- och innovationsutveckling, varav riktat sig till företag i tillväxtfaser. Totalt beräknas drygt 12 500 kvinnor ha deltagit i projekten. Inom ramen för programmets innovationsfinansiering har beviljat medel för ca till totalt 148 projekt. Av dessa har gått till privatpersoner och till företag. Programmets insatser på högskolenivå har bidragit till ca 200 företagsstarter och de har lett till ökad kunskap om företagande. Vidare har de givit mer positiva attityder till företagande bland deltagarna. genomförde en oberoende utvärderare en halvtidsutvärdering av programmet. Utvärderaren bedömer att genomförandet av programmet fortskrider väl och konstaterar att deltagarna i insatserna, är positiva till inriktningen, bl.a. genom att den ger ökade möjligheter att bilda formella och informella nätverk. Deltagarna anger också att programmet har bidragit till att skapa nya affärsmöjligheter genom nya kunder, uppdrag och samarbetspartner. Utvärderaren konstaterar att det har varit en utmaning att utveckla genomförandemodellen mellan och den regionala nivån. En utvärdering av programmet är planerad att genomföras 2010. har haft ansvar för turistnäringsfrågor . Verket har också varit statistikansvarig myndighet för turiststatistik. har övertagit Nuteks uppgifter inom området. Un- der året har uppgifter om turistnäringens effekter på ekonomi och sysselsättning arbetats fram. har marknadsfört internationellt på image- och produktnivå, vilket bedöms ha bidragit till att öka antalet utländska övernattningar i jämfört med föregående år. Medfinansieringen från turistnäringen av marknadsföringsinsatser har tredubblats , vilket indikerar en ökad efterfrågan på bolagets tjänster. Antalet partnerskap med turistnäringen har dubblerats jämfört med föregående år. Ett dynamiskt näringsliv, inom vilket nya företag startas och befintliga företag växer, är viktigt för produktivitetstillväxten och därmed för konkurrenskraft. Dynamiken bidrar bl.a. till förnyelse och ökad konkurrens. Det innebär t.ex. nedläggning av mindre konkurrenskraftiga företag och tillkomst av nya arbetstillfällen. Nya företag bidrar även till att främja innovationer och ökad produktivitet bland etablerade företag. För att stimulera entreprenörskap och nyföretagande genomförs ett flertal åtgärder. Till exempel insatser för att främja positiva attityder till entreprenörskap samt insatser i form av information, rådgivning och riktade åtgärder till vissa grupper i syfte att öka kompetensen hos blivande och befintliga företagare. Ett annat viktigt insatsområde är marknadskompletterande kapitalförsörjningsinsatser till små och medelstora företag. Tillgång till kapital är en grundläggande förutsättning för start och expansion av företag. Den nuvarande finanskrisen har tillfälligt ökat behovet av marknadskompletterande insatser, eftersom den har lett till att många företag drabbats av svårigheter att finansiera sin verksamhet, både när det gäller investeringar och rörelsekapital för den löpande verksamheten. Det beror bl.a. på att situationen inom banksektorn gjort att den inte kunnat möta den ökade efterfrågan på krediter bland landets nya samt små- och medelstora företag. Regeringen har därför gjort stora insatser för att möta företagens efterfrågan på kapital, bland annat genom att ge ett kapitaltillskott med och besluta om en större flexibilitet i bolagets långivning. Det innebär bland annat att fått möjligheter att finansiera en större andel av små och medelstora företags kapitalbehov, från och, om det finns synnerliga skäl, . utlåning har ökat kraftigt , vilket visar den ökade efterfrågan på marknadskompletterande finansiering och bekräftar behovet av de genomförda insatserna. Ökningen var särskilt stor , jämfört med året innan. Utlåningen har fortsatt öka . Finanskrisen avspeglar sig även i Industrifondens verksamhet och resultat. Antalet avtal om investeringar i företag ökade under verksamhetsåret som resultatet minskade kraftigt på grund av stora nedskrivningar. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 En av grunderna för ett gott företagsklimat är att det finansiella systemet kännetecknas av att företagens efterfrågan på kapital kan tillgodoses i olika skeden av deras utveckling. För de flesta företagare kräver företagsstarten en betydande kapitalinsats. Det är i första hand marknadens uppgift att möta företagens finansiella behov, men staten har en roll att spela i de fall det finns brister i marknadens funktionssätt. Regeringen arbetar långsiktigt med att se över statens roll och insatser när det gäller finansiering för nya, små och medelstora företag. Beslut i samhället om stora nationella infrastruktursatsningar, planerings- och miljömålsarbeten samt det fortsatta stora intresset för malmprospektering i , har medfört ett ökat behov och användning av geologisk information. Regeringens bedömning är att kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov av underlag vid planering av olika projekt. Informationen bidrar till att uppfylla näringspolitikens mål om fler jobb och förenar miljö och företagsamhet. För att förenkla för blivande och nya företagare är det av stor vikt att myndighetsinformation kring regelverk och olika statliga insatser för företagande finns lätt tillgänglig. Råd och stöd för att starta och utveckla företag ges även via olika organisationer. De statligt finansierade informations- och rådgivningsinsatserna till entreprenörer och företagare har en stor bredd. De omfattar alltifrån ren myndighetsservice till skapande av mötesplatser och mentorskapsaktiviteter för företagare. Här ingår den nya tjänsten Nystartskontoret som etableras i olika delar av . De deltagande myndigheterna tillhandahåller individuellt anpassad vägledning och service inom området starta och driva företag. De flesta av de företagare som tar del av de informations- och rådgivningsinsatser som drivs via och är mycket nöjda med insatserna. Den höga andelen som kan tänka sig att rekommendera någon av Nuteks informationstjänster Företagarguiden och Startlinjen visar på tjänsternas kvalitet och användaranpassning. Även kundundersökningar som avser verksamhet visar på hög nöjdhet och att kunderna är beredda att rekommendera verksamheten till andra företagare. För att ta tillvara hela den potential som finns för ökat företagande och utveckling i befintliga företag i alla delar av landet genomför regeringen ett antal riktade insat- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Det nationella entreprenörskapsprogrammet som avslutades har bidragit till ett ökat inslag av entreprenörskap i utbildningsväsendet. Unga som har fått en uppfattning om hur det är att driva företag och uppmuntrats till att bli företagare genom skolan är mer positiva till eget företagande än de unga som inte har fått kunskap om entreprenörskap genom skolan. Det nationella entreprenörskapsprogrammet är avslutat. Regeringen har presenterat en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet som grund för ett vidare utvecklingsarbete med syfte att entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom hela utbildningssystemet. Intresset för det nationella programmet för kvinnors företagande har varit stort och aktiviteten är hög. Halvtidsutvärderingen visar att insatserna har utvecklats väl och mottagits positivt av såväl regionala som nationella företagsfrämjande aktörer, vilka önskar se en ökad kontinuitet i regeringens insatser på området. Sammantaget har programmet utvecklats i enlighet med regeringens ambitioner att synliggöra kvinnors företagande. Turistnäringen är en framtidsnäring som kan bidra till att skapa tillväxt i stora delar av , inte minst i olika landsbygder. Insatserna för turistnäringen har bidragit till att öka attraktionskraft som turistland och medverkat till en långsiktigt konkurrenskraftig och hållbar turistnäring. Resultaten av de insatser som har bedrivits av visar att det arbete som bedrivits för att marknadsföra mottas positivt av turistnäringen och att insatserna är efterfrågade. 3.5.3 Innovation och förnyelse beslutade att anslå till IUC-verksamheten för ett treårigt program 20062008 i syfte att främja industriell utveckling i små och medelstora företag genom de regionala IUC-bolagen (prop. 2005/06:1, utg.omr. 24, bet. 2005/06:NU1, rskr. 2005/06:121). utsåg regeringen ett programråd med företrädare för bl.a. berörda myndigheter och intresseorga- nisationer med övergripande ansvar för programmets inriktning, innehåll och prioriteringar. Inför överförde regeringen ansvaret för uppdraget till , som även övertog ansvaret att utse programrådet. Programrådet upphörde formellt . Programrådets utvärdering av uppnådda resultat 20062008 visar på vissa positiva delresultat men inte fullt ut motsvarar de förväntningar som och Programrådet ställt på programmet i dess helhet. Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri bedrevs ett strategiskt utvecklingsarbete tillsammans med företrädare för sex branscher. Till stöd för en konkurrensbefrämjande utveckling av dessa branscher avsattes för särskilda insatser. Verket för innovationssystem () och ett flertal andra myndigheter har fått i uppdrag att ta fram FoU-program i samverkan med de branscher som deltagit i arbetet. Myndigheterna har fortsatt arbetet med att genomföra ett tjugotal strategiska utvecklingsprogram tillsammans med berörd industri. Miljödriven näringsutveckling/miljöteknik Regeringen beslutade om nya direktiv för verksamheten inom Swentec, miljöteknikråd. Swentec omvandlades då till en tidsbegränsad delegation. Swentec har bedrivit arbete med analyser av den svenska miljötekniksektorn i syfte att ge regeringen underlag för fortsatta insatser för att stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft inom miljöteknikområdet. Myndigheten för utländska investeringar i , , fick ett uppdrag att genomföra en särskild satsning om på investeringsfrämjande inom miljöteknikområdet. Satsningen genomförs för att främja utländska företags investeringar inom miljöteknikområdet i , medverka till strategiska allianser mellan utländska och svenska företag samt bidra till utländska riskkapitalinvesteringar i svenska tillväxtföretag. gavs ett särskilt uppdrag att genomföra en satsning på forskning och kunskapsutveckling inom miljöteknikområdet. Uppdraget till omfattar tre utvecklingsområden: IT och miljöteknik, forskning med koppling till hållbart stadsbyggande samt inkubatorverksamhet med fokus på miljöteknik, i samverkan med . fick ett uppdrag att genomföra en satsning på exportfrämjande med fokus på små svenska miljöteknikföretag. Inriktningen är dels att utveckla stöd vid val av lämpliga avsättningsmarknader, dels ge riktat stöd vid etablering och start av engagemang på nya marknader. Behovsmotiverad forskning och innovationssystem har till uppgift att främja utveckling av effektiva svenska innovationssystem, främst genom stödjande av behovsmotiverad forskning. fördelade ca , varav huvuddelen kom från myndighetens ordinarie anslag för FoU. Övriga medel utgjordes huvudsakligen av tidsbegränsade satsningar inom ramen för de s.k. branschsamtalen. Av utbetalningarna baseras på beslut tagna . Den medfinansiering myndigheten kräver resulterar i genomsnitt i att satsade medel växlas upp med en faktor 2.4. genomförde 37 utlysningar . Av dessa avsåg sex första steget i flerstegsutlysningar med skisser och planeringsbidrag och 31 var utlysningar inriktade på ansökningar om projektmedel. beslutades ca 850 nya projekt. Projektens beviljade medel uppgår till ca . satsade ca på sektoriella program inom Informations- och kommunikationsteknik; Tjänster och IT-användning; Bioteknik; Produktframtagning och material; Transport samt Arbetsliv. satsades på program inriktade på de industriella branscherna från branschsamtalen, med syfte att stärka industrins konkurrenskraft. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 satsades på starka forskningsmiljöer för att skapa internationellt ledande forsknings- och innovationsmiljöer. satsades på små- och medelstora företag (SMF), nyföretagsprogram och kommersialisering. Bland dessa satsningar finns programmet Forska & Väx, för att stärka konkurrenskraften hos SMF, samt Nyckelaktörsprogrammet för att professionalisera universitets och högskolors samverkan med näringsliv och offentlig verksamhet för att nå effektivare kommersialisering av forskningsresultat. satsades på basfinansiering till forskningsinstitut. är nationell nod för information och rådgivning inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling, samt hanterar bilaterala samarbetsavtal med , , och . Myndigheten satsade ca på EU-relaterade program och på bilaterala och multilaterala program. utfördes 11 utvärderingar och tre effektanalyser, som ett viktigt led i att kontinuerligt utveckla utformning och inriktning på myndighetens insatser. Analyserna visar på positiva effekter av de satsningar som har genomfört. Synligheten för i media har ökat jämfört med . har synligheten nästan dubblerats. Genom det stöd till geovetenskaplig forskning som SGU ger skapas ett effektivt flöde från grundforskningen till tillämpad forskning. Stor vikt läggs på tvärvetenskaplig forskning, som erbjuder nya infallsvinklar och möjligheter för tilllämpning av ny forskningsmetodik för geovetenskapliga data. inlämnades 24 nya ansökningar på ca varav 6 har beviljats forskningsmedel. Till dessa kommer 12 fortsättningsprojekt som beviljats med godkända lägesrapporter som underlag. har 10 forskningsprojekt slutförts och dokumenterats i särskilda rapporter. Resultaten från slutförda projekt är viktiga och har till stor del kunnat implementeras i SGU:s verksamhet. Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) har genomfört rådgivning till näringslivet, initierat, utvecklat och drivit nationella och regionala akti- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 viteter och projekt i egen regi och som partner. SVID deltar även i forskningsprojekt med fokus på behovsbaserad innovation som utvecklas med hjälp av designmetodik. SVID stödjer kunskapsutveckling inom designområdet, identifierar behov av ny forskning och för ut resultat av forskning till näringsliv, offentlig sektor och akademi. Detta arbete har och kommer att underlättas genom för Stiftelsen Svensk Industridesign, en ideell förening som startade och som ska knyta näringsliv, organisationer och akademin närmare varandra inom designområdet. SVID har ett brett internationellt kontaktnät och arbetar aktivt med utveckling av designområdet inom och övriga världen, vilket bedöms gynna svenska företag. SVID arbetar långsiktigt för regional utveckling och har ofta fleråriga åtaganden. SVID:s arbete med kunskapsöverföring och spridning av resultaten av projektverksamheten nationellt och internationellt har visat sig mycket framgångsrikt. Att föra in designkompetens i utvecklingsområden som inte sett design som en naturlig utvecklingsfaktor, t.ex. samhällsflytt (/), innebär stora möjligheter för som och . arbetar med att kommersialisera forskning och idéer. Framträdande i detta arbete är att arbeta nära forskare, företag och entreprenörer med insatser för affärsutveckling och såddfinansiering. omorganiserades , varvid tidigare regionala bolag avvecklades och ersattes av regionala resultatenheter. De regionala kontoren finns som tidigare i , , , , , och . En regional närvaro kombinerad med ett nationellt perspektiv är en framgångsfaktor för . Resultatet av Innovationsbron AB:s arbete ska bidra till långsiktiga effekter för samhällsekonomin i form av ökad tillväxt, kunskapsintensitet i produktionen och ökad sysselsättning, men kan också ses i utvecklingen av enskilda företag. har arbetat med bidrag, villkorslån och ägarkapital inom sin såddfinansieringsverksamhet. Ägarkapital står för knappt hälften av insatserna på detta område. har bolaget stöttat ca 250 verifieringsprojekt, inkluderande både teknisk och affärsmässig verifiering, med . Cirka 100 företag beviljades lån på totalt ca . Ägarkapital investerades i ca 70 företag/investeringsbeslut med totalt ca . Majoriteten av de antagna idéerna kommer från universitet och högskolor (), följt av enskilda innovatörer/entreprenörer () och näringslivet (). Av de antagna idéerna kommer från kvinnor och från män. driver ett nationellt inkubatorprogram som delvis finansieras av med . inbjöds inkubatorer att söka stöd i inkubatorprogrammet. Efter denna utlysning tilldelades 21 inkubatorer driftsfinansiering. Utöver denna finansiering stöds inkubatorerna genom ett program för erfarenhetsutbyte. Även () arbetar med innovationsfrämjande verksamhet, inriktad på produkter och tjänster från innovatörer med lägre kapitalbehov. och har ett nära samarbete inom området. innovationsverksamhet består av finansiering och rådgivning. Rådgivningen till enskilda innovatörer är en stor och viktig del av innovationsverksamhet. Inom ramen för de särskilda insatserna för kvinnors företagande har regeringen förstärkt innovationsfinansiering med . Ut- låningen till innovatörer ökade från 2007 till 2008. Ut- i lån har också i förstudiemedel tilldelats innovatörer för en första utvärdering av idéns kommersialiserbarhet. har 585 av kundernas idéer kommersialiserats. rymdverksamhet bedrivs till större delen inom ramen för det europiska rymdorganet . deltagande i ger svenska företag tillgång till en europeisk marknad, och forskare och företag möjligheter att delta i internationellt avancerade forskningsprojekt. Vid i enades de 18 medlemsländerna om framtida satsningar för den europeiska rymdverksamheten. att fokusera sitt deltagande i program för jordobservation och telekommunikationer. De kommande ESA-programmen innebär goda möjligheter för stärkt konkurrenskraft hos de svenska företagen och är viktiga bidrag till miljö- och klimatforskningen. Företagen i rymdindustrin är beroende av både en institutionell och kommersiell marknad. I sker av företagens försäljning till den institutionella marknaden och till den kommersiella marknaden. I har den kommersiella andelen ökat stadigt . Även om andelen kommersiell försäljning minskade , så har de svenska företagen en högre andel kommersiell försäljning () än i . Det pekar på en god konkurrenskraft internationellt för de svenska företagen. Den totala omsättningen i den svenska rymdindustrin uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Den största ökningen skedde inom områdena Transport, miljö och kommunikation. Antalet sysselsatta inom rymdindustrin fortsätter att öka i landet och uppgår till ca 1 100 personer. Företagens investeringar minskade 2008 till följd av bland annat konjunkturläget. Upprätthållande av nationell metrologi har övertagit ansvaret för statens finansiering av nationell metrologi och riksmätplatsverksamheten vid SP (). I samband med SP:s pågående uppgående i den nybildade nationella sfären av industriforskningsinstitut, , skedde en ömsesidig uppsägning av det fram till dess gällande avtalet mellan staten och SP om metrologiverksamheten vid SP. Det av regeringen enligt samma avtal tillsatta rådet för metrologisk verksamhet, det s.k. metrologirådet, entledigades i och med avtalets uppsägning. beslutade EU att under fördragets artikel 169 inrätta ett gemensamt europeiskt forskningsprogram inom metrologi, i vilket deltar genom . Regeringen har analyserat de förslag som utredningen om vissa metrologifrågor lämnat i sitt betänkande (SOU 2007:97). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Programrådets utvärdering motiverar inte fortsatta programinsatser till IUC-verksamheten från regeringens sida. Eventuellt stöd till IUC- verksamheten bör därför fortsättningsvis bedömas av berörda sektorsmyndigheter. Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri , (numera ) och andra myndigheter genomför ett tjugotal FoU- baserade samverkansprogram tillsammans med industrin. Industrin visar ett stort intresse för att utveckla FoU-samarbetet med staten, vilket bl.a. kommer till uttryck genom industrins intresse att tillsammans med staten finansiera gemensamma forskningsprogram. Miljödriven näringsutveckling/miljöteknik För att bidra till regeringens övergripande målsättning att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa långsiktiga förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag genomför regeringen en särskild satsning på utveckling av den svenska miljötekniksektorn. En betydande potential bedöms också finnas till att uppnå ytterligare ökade svenska exportintäkter inom detta område. Den kunskapsuppbyggnad och det analysarbete som sker inom miljöteknikråd, Swentec, är en viktig grund för regeringens fortsatta arbete med stöd till och utveckling av den svenska miljötekniksektorn. Utmaningarna inom miljö- och klimatområdet är totalt sett så stora att aktivt samarbete över nationsgränserna med teknikutveckling är en nödvändighet. Regeringen har tecknat samarbetsavtal med bland annat , och . utsåg regeringen en särskild samordnare för det svensk-kinesiska miljötekniksamarbetet, med uppdrag att samordna genomförandet av innehållet i de samarbetsavtal som undertecknades i samband med statsministerns besök i . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Behovsmotiverad forskning och innovationssystem Utveckling av effektiva och starka innovationssystem är av fundamental betydelse för utvecklingen av internationella konkurrenskraft . Genom den så kallade trippel-helixkonstella- tionen i bedömningsgrupper för ansökningar, bestående av representanter från akademi, näringsliv och samhälle, kombinerar vetenskaplig kvalitet med relevans för samhälle och näringsliv i sina satsningar. Samverkan med andra finansiärer har fortsatt att öka och innefattar nu hälften av programsatsningarna, vilket ger ökad kraftsamling och bedöms ge ökat nyttiggörande av resultat.