prop · GX0317 · 2009-10-08 00:00:00 — Några särskilda regler om förfarandet vid handläggningen av prissätt- ningsbesked rent generellt har inte föreslagits utan får som handläggande myndighet anpassa sin handläggning efter omständigheterna i det särskilda fallet. Regeringen ser därför inte anledning att särskilt reglera möjligheten att pröva en förnyelse av ett prissättningsbesked med ett förenklat förfarande. 5.12Verkan av ett prissättningsbesked Regeringens förslag: Ett prissättningsbesked ska vara bindande för avseende prissättningen av de transaktioner som omfattas av beskedet och i förhållande till den som beskedet avser. Ändring eller återkallelse ska dock kunna bli aktuellt i vissa fall. Om prissättningsbeskedet avser ett handelsbolag eller en annan delägarbeskattad juridisk person som tillämpar beskedet, ska beskedet även vara bindande för i förhållande till delägaren. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Promemorians förslag innehåller dock inte någon bestämmelse om delägare i handelsbolag och andra delägarbeskattade juridiska personer. Remissinstanserna: Se nedan under avsnitt 5.14 vad avser ändring och återkallelse. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av riktlinjer och är ett av syftena med prissättningsbesked att skapa trygghet för näringsidkarna men också för skatte- förvaltningarna genom att undanröja den osäkerhet som kan föreligga när det gäller den skattemässiga behandlingen av internationella transaktioner. För att skapa en sådan förutsebarhet bör det i lagen uttryckligen anges att de prissättningsbesked som lämnar är bindande för verket avseende prissättningen av de transaktioner som omfattas av beskedet. I vissa fall kan det dock finnas skäl att ett prissättningsbesked ska kunna ändras eller återkallas. Detta behandlas närmare i avsnitt 5.14. I ett prissättningsbesked ska ange hur prissättning av vissa internationella transaktioner ska ske. Beskedet ska därvid innehålla uppgift om bl.a. vilka transaktioner som omfattas och vilken metod som ska tillämpas. Genom prissättningsbeskedet har godtagit den i beskedet angivna metoden för prissättning av de i beskedet angivna transaktionerna, under förutsättning att de antaganden, villkor och övriga förutsättningar som anges i beskedet är uppfyllda. Någon förnyad prövning vid taxeringen av prissättningen av dessa transaktioner ska därmed inte ske. Detta innebär således att någon korrigering enligt 14 kap. 19 § inkomstskattelagen (1999:1229) inte får göras avseende de transaktioner som omfattas av beskedet. Att ett prissättningsbesked är tillämpligt bara vid bestämmandet av statlig och inkomstskatt följer av 1 § i den föreslagna lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner, se avsnitt 5.3. I begreppet bestämmande av statlig och inkomstskatt ingår i förekommande fall även exempelvis bestämmandet av den nedsättning av inkomstskatt som kan bli aktuell enligt lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. När det gäller handelsbolag och andra delägarbeskattade juridiska personer är det bolaget som får ansöka om prissättningsbesked, se avsnitt 5.6. När det kommer till taxeringen är det dock delägaren som beskattas för den juridiska personens resultat. För att ett prissättningsbesked ska få avsedd effekt måste det därför vara bindande för även vid prövningen av delägarnas taxeringar, under förutsättning att handels- bolaget eller den delägarbeskattade juridiska personen har tillämpat beskedet. Givetvis är prissättningsbeskedet, såsom i andra sammanhang, bara bindande i den fråga som omfattas av beskedet, dvs. prissättningen av de transaktioner som omfattas av beskedet. Andra frågor, såsom fördelningen av den juridiska personens resultat mellan delägarna, påverkas inte av prissättningsbeskedet. Bestämmelser av angiven innebörd har tagits in i 16 § i förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Regeringens förslag: Näringsidkaren ska utan oskäligt dröjsmål underrätta om sådan omständighet som medför eller kan medföra att de antaganden, villkor och övriga förutsättningar som har angetts i beskedet inte uppfylls eller om beskedet inte längre tillämpas. Promemorians förslag: Enligt promemorians förslag ska närings- idkare som omfattas av beskedet utan oskäligt dröjsmål anmäla till om någon av de förutsättningar som beskedet vilar på har Remissinstanserna: Näringslivets skattedelegation, till vars yttrande och anslutit sig, anför Det kan förväntas att det i ärenden om prissättningsbesked kommer att lämnas in en mycket omfattande dokumentation till Skatte- Det lär vara svårt för den skattskyldige att veta vilka av de lämnade uppgifterna som ska anses ha lagts till grund för ett prissättningsbesked om dessa inte är särskilt angivna i prissättnings- Här ska även beaktas att villkor föreslås kunna tas in i ett Av angivna skäl ska rapporteringsskyldigheten vid ändringar begränsas till de förutsättningar som har angetts i prissätt- Detta även med beaktande av att en bristande fullgörelse av rapporteringsskyldigheten enligt den förslagna lagtexten inte får några Skälen för regeringens förslag: Ett prissättningsbesked kommer nor- malt att ha en giltighetstid som sträcker sig och det kommer därför att vara nödvändigt att i beskedet ange antaganden, villkor och övriga förutsättningar som ska vara uppfyllda för fortsatt tillämplighet I de fall förhållandena förändras i sådan omfattning att de antaganden, villkor och övriga förutsättningar som har angetts i beskedet inte uppfylls och beskedet därför bör ändras eller återkallas är det av största vikt att näringsidkaren underrättar om detta så snart det är praktiskt möjligt. gäller inte minst för att snabbt kunna få till stånd en dialog mellan och näringsidkaren om behovet av att ändra prissättnings- beskedet och om en ändring är aktuell för att snabbt initiera förfarandet vid ömsesidig överenskommelse med berörd avtalsstat. Underrättelseskyldigheten avser i första hand omständigheter som medför eller kan medföra att de antaganden och villkor som har ställts upp för beskedets giltighet inte är uppfyllda. omfattar dock även sådana omständigheter som medför eller kan medföra att andra förutsättningar som har angetts i beskedet inte är uppfyllda, eftersom detta kan innebära att beskedet är tillämpligt. kan exempelvis vara att det har skett en förändring av transaktionerna så att de inte längre sker mellan de parter eller på det sätt som har angetts i En av de grunder som ett prissättningsbesked får anses vila på är att den näringsidkare som får ett prissättningsbesked också tillämpar be- skedet under dess giltighetstid. Formellt får ett prissättningsbesked dock effekt för näringsidkaren först genom att det fattas ett taxeringsbeslut i Prop. 2009/10:17 enlighet med beskedet. Om näringsidkaren av någon anledning inte tillämpar prissättningsbeskedet är det viktigt att får kännedom om detta. En näringsidkare som inte tillämpar ett prissättningsbesked ska därför underrätta om detta utan oskäligt dröjsmål. Bestämmelser av nu angiven innebörd har tagits in i 17 § i förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Regeringens bedömning: Det finns inte behov av att ta in en särskild bestämmelse om årlig försäkran. Promemorians förslag: I promemorian föreslås att en försäkran ska lämnas till självdeklarationen och innehålla uppgift om att de förut- sättningar som beskedet vilar på är riktiga och att dessa förutsättningar därefter inte har ändrats eller, om så är fallet, i vilket avseende ändring har skett. Remissinstanserna: Näringslivets skattedelegation, till vars yttrande och har anslutit sig, anför följande. Innebörden av den föreslagna skyldigheten att till självdeklarationen lämna en försäkran framgår inte klart av lagtexten. Innebörden av skyldigheten att intyga att de uppgifter som lämnats och legat till grund för beskedet är korrekta är i stort överensstämmande med de allmänna skyldigheter som gäller för inkomsttaxeringen och kan därför förväntas förstås av näringsidkare. Innebörden av den därtill kommande skyldigheten, avseende ändringar av de förutsättningar på vilka beskedet vilar, lär i många fall förväntas bli svår att såväl förstå som att efterleva om inte förutsättningarna finns angivna i prissättnings- beskedet. Av angivna skäl måste denna senare skyldighet vara begränsad till de förutsättningar som har angivits i prissättningsbeskedet. föreslår i förenklingssyfte att om inget har förändrats behöver näringsidkaren inte göra någon anmälan till Skatte- verket. Bara om någon förutsättning som beskedet vilar på har ändrats sedan beskedet lämnades ska näringsidkaren höra av sig. Skälen för regeringens bedömning: Såsom framhåller i sina riktlinjer (se avsnitt 4.2.5) är det viktigt att skatteförvaltningarna kan kontrollera att näringsidkaren uppfyller de antaganden och villkor på vilka den ömsesidiga överenskommelsen och prissättningsbeskedet vilar. Att näringsidkaren är skyldig att underrätta om någon omständighet har inträffat som medför eller kan medföra att något av de antaganden, villkor eller övriga förutsättningar som har angetts i beskedet inte är uppfyllda framgår av avsnitt 5.13.1. Enligt promemoria ska näringsidkaren vidare lämna en årlig försäkran till självdeklarationen som ska innehålla uppgift om att de förutsättningar som beskedet vilar på är riktiga och att dessa förutsättningar därefter inte har ändrats eller, om så är fallet, i vilket avseende ändring har skett. Enligt regeringens mening kan två olika former av och nivåer på Prop. 2009/10:17 uppgiftslämnande vara av intresse. Det ena är att vid taxeringen bör få information om huruvida ett prissättningsbesked har tillämpats, och om de antaganden, villkor och övriga förutsättningar som har angetts i beskedet har uppfyllts eller inte. En skyldighet att lämna sådana uppgifter i deklarationen föreslås tas in lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, se avsnitt 5.23. Den andra formen av information som kan behöva är mer utförlig information som beskriver den bedrivna verksamheten och av vilken det kan utläsas att de avgörande antagandena, villkoren och övriga förutsättningarna har uppfyllts. Behovet och omfattningen av sådan information kan enligt regeringens mening variera från fall till fall. I de fall där det anses lämpligt att ytterligare information ska lämnas till bör detta därför tas in som ett villkor i prissättningsbeskedet och anpassas till omständigheterna i det enskilda fallet. Regeringen anser sammanfattningsvis att det saknas anledning att ta in en bestämmelse om årlig försäkran i lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. 5.14Ändring och återkallelse av ett prissättningsbesked Regeringens förslag: ska få ändra ett prissättnings- besked om näringsidkaren begär det eller om något av de antaganden och villkor eller någon av de övriga förutsättningar som har angetts i beskedet i något väsentligt avseende inte uppfylls, eller en författningsändring i något väsentligt avseende påverkar en fråga som beskedet avser. En sådan ändring ska få ske bara om sådana förutsättningar som gäller för att lämna ett besked är uppfyllda och näringsidkaren godtar ändringen. ska få återkalla ett prissättningsbesked helt eller delvis om den ömsesidiga överenskommelsen som ligger till grund för beskedet helt eller delvis har upphört att gälla, näringsidkaren har underrättat om att beskedet inte tillämpas, näringsidkaren har lämnat uppgift i deklaration eller särskild uppgift om att beskedet inte har tillämpats, eller näringsidkaren eller delägarna i ett handelsbolag eller i en annan delägarbeskattad juridisk person har begärt omprövning av eller överklagat ett taxeringsbeslut och har begärt att prissättningsbeskedet inte ska tillämpas på den fråga som begäran om omprövning eller överklagandet avser. Promemorians förslag: Promemorians förslag skiljer sig från rege- ringens förslag vad gäller både utformningen av och innehållet i bestämmelserna. Promemorians förslag innehåller en möjlighet att om- pröva ett prissättningsbesked och förklara att det inte längre ska gälla från det beskattningsår då näringsidkaren bl.a. inte har lämnat försäkran, eller lämnad försäkran innehåller oriktiga uppgifter. Promemorians förslag innehåller vidare en möjlighet att förklara beskedet ogiltigt om näringsidkaren har lämnat oriktig uppgift till grund för beskedet. Remissinstanserna: Kammarrätten i anför att uttrycket författningsändring möjligen kan uppfattas som att det inte skulle täcka även skatteavtal. anför bl.a. följande. För att förhandsbesked ska ha den styrka och förutsebarhet som är grundstenen för detsamma är det aldrig acceptabelt att ett förhandsbesked ska kunna upphöra retroaktivt. menar att prissättningsbesked ska vara bindande för bägge parter oberoende av ändrad lagstiftning. Om ett skatteavtal sägs upp är det rimligt att i undantagsfall kunna återkalla ett besked, men då med iakttagande av viss uppsägningstid. Föreslagen reglering i övrigt har inget att erinra mot, utom såvitt avser effekten av ett återkallande. Det är inte rimligt, om ens möjligt, att genomföra ett återkallande med retroaktiv effekt avseende räkenskapsår där bokslut inte kan ändras. Om näringsidkaren har lämnat oriktig uppgift är problemet detsamma som i ett civilrättsligt avtal, dvs. näringsidkaren har sannolikt lämnat den information som han har fått uppgift om att lämna och som han har uppfattat att han ska ha lämnat. Om det i den informationen finns felaktiga eller orimliga uppgifter ska självklart bestämmelserna i taxeringslagen (1990:324) kunna tillämpas. För förutsebarheten och syftet med prissättningsbesked föreslås dock att utelämnad uppgift inte ska innebära oriktig uppgift. Näringslivets skattedelegation, till vars yttrande och anslutit sig, anför bl.a. följande. Det kan förutsättas att ansökningar om prissättningsbesked kommer att begränsa sig till ekonomiskt väsentliga transaktioner och att ansökningsförfarandet kräver stora resursinsatser för sökande företag. Med beaktande av detta är det av väsentlig betydelse att näringsidkare med ett prissättnings- besked kan förlita sig på dess giltighet. Mot bakgrund av detta måste omprövningsrätten för begränsas till situationer där det är uppenbart att det finns grund för omprövning. Prissättningsbeskedets giltighet för tid innan omprövningsbesked lämnas bör vidare inte kunna undanröjas i andra fall än då näringsidkaren har lämnat oriktig uppgift. Av ovan angivna skäl bör omprövningsrätten vid författningsändringar som påverkar den fråga som beskedet avser begränsas till situationer där fråga är om långtgående förändringar av lagstiftningen. Vad gäller rätten att ompröva vid förändringar av förutsättningar som beskedet vilar på måste denna som nämnts vara begränsad till situationer där det är fråga om förändringar av förutsättningar som har preciserats i prissättnings- beskedet. De förutsättningar som kan föranleda att genom omprövning förklarar att ett prissättningsbesked inte längre ska gälla är sådana som näringsidkaren normalt själv råder över. Vad gäller försening att lämna försäkran kan det dock vara så att näringsidkaren inte har möjlighet att lämna den . De konsekvenser en omprövning kan leda till framstår i en sådan situation som oskäliga. Vad gäller övriga punkter bör dessa bara omfatta situationer där den skattskyldiges avvikelse från prissättningsbeskedet är betydande. Skälen för regeringens förslag Ett prissättningsbesked riktas till en näringsidkare och utgör en bekräftelse på den överenskommelse som har ingåtts mellan de berörda behöriga myndigheterna. Beskedet är bindande för . Det kan emellertid uppstå situationer då ett prissättningsbesked bör kunna ändras eller återkallas. Dessa fall kan ligga inom näringsidkarens kontroll men också bero på förhållanden som denne inte har kunnat påverka. Enligt regeringens bedömning bör därför ges vissa möjligheter att ändra eller återkalla ett prissättningsbesked. Enligt regeringens mening är det dock viktigt för att såväl närings- idkarna som de andra berörda staterna ska ha förtroende för förfarandet för prissättningsbesked att möjligheten att ändra och återkalla ett pris- sättningsbesked tillämpas restriktivt. Innan överväger en ändring eller återkallelse bör verket därför alltid överväga om beskedet kan kvarstå oförändrat, trots att någon sådan omständighet har inträffat som i och för sig skulle kunna utgöra grund för ändring eller återkallelse. kan dock behöva förvissa sig om att också den andra berörda behöriga myndigheten delar den uppfattningen. Om antaganden och villkor eller övriga förutsättningar inte uppfylls i något väsentligt avseende och detta har sådan betydelse för prissättnings- beskedet att det inte kan fortsätta att tillämpas oförändrat bör Skatte- verket i första hand utreda möjligheten att ändra prissättningsbeskedet. Ett omfattande arbete har lagts ned på prissättningsbeskedet från såväl näringsidkarens sida som från de berörda staterna. I många fall torde det vara möjligt att genom en ändring av beskedet undvika att den ömse- sidiga överenskommelsen behöver sägas upp. Enligt regeringens mening bör ett prissättningsbesked kunna ändras antingen på näringsidkarens initiativ eller på initiativ. Förutsättningarna för när på eget initiativ ska få ändra ett besked bör dock regleras närmare i lagen. För att ett prissättningsbesked överhuvudtaget ska få ändras måste dock sådana förutsättningar som krävs för att kunna lämna ett prissättningsbesked vara uppfyllda även för det ändrade beskedet och näringsidkaren måste godta ändringen. Prissättningsbeskedet ska även efter ändringarna stämma överens med den ömsesidiga överens- kommelsen. En ändring av prissättningsbeskedet förutsätter därför nor- malt att en ändring av den ömsesidiga överenskommelsen har skett. Om det ändrade prissättningsbeskedet ersätter det ursprungliga prissättnings- beskedet för tidigare beskattningsår har möjlighet att om- pröva taxeringarna, se avsnitt 5.22.2. Enligt regeringens mening bör även förutsättningarna för när Skatte- verket ska få återkalla ett prissättningsbesked regleras närmare i lagen. I det följande redovisas när ett prissättningsbesked får ändras eller återkallas på initiativ. Antaganden, villkor och övriga förutsättningar uppfylls inte i något väsentligt avseende För att en prissättningsmetod ska fungera är det nödvändigt att de antaganden, villkor och övriga förutsättningar som har angetts i beskedet uppfylls som prissättningsbeskedet avser. Det kan emellertid visa sig att den överenskomna prissättningsmetoden av olika skäl inte tillämpas korrekt och konsekvent i enlighet med antagandena och villkoren eller de övriga förutsättningar som har angetts i prissätt- ningsbeskedet. Detta kan exempelvis bero på att det har inträffat sådana externa eller interna förändringar i företagsgruppen som medför att antagandena och villkoren i det aktuella prissättningsbeskedet inte längre har samma träffsäkerhet som när den ömsesidiga överenskommelsen ingicks och prissättningsbeskedet lämnades. I den föreslagna lagen har därför tagits in en bestämmelse om att näringsidkaren ska underrätta om sådan omständighet som medför eller kan medföra att de antaganden, villkor och övriga förutsättningar som har angetts i beskedet inte uppfylls. Redan på förhandlingsstadiet kan berörda parter ha förutsett tänkbara förändringar och sett till att antagandena och villkoren i prissättnings- beskedet blir tillräckligt flexibla för att beakta effekterna av sådana förändringar utan att behovet av en ändring uppstår. Prissättnings- beskedet kan således uttryckligen innehålla en reglering av konsek- venserna av ändrade omständigheter. Uppkommer omständigheter som faller utanför vad som på detta sätt har reglerats i prissättningsbeskedet kan de behöriga myndigheterna behöva ta upp diskussioner om vilka åtgärder som eventuellt ska vidtas i det enskilda fallet. Regeringen anser att skäl för att ändra ett prissättningsbesked före- ligger om något av de antaganden och villkor eller någon av de övriga förutsättningar som har angetts i beskedet i något väsentligt avseende inte uppfylls. Med begreppet i något väsentligt avseende avses att det ska vara fråga om en avvikelse som är av saklig betydelse och som har viss tyngd. Det ska således inte vara fråga om en mindre avvikelse från ett antagande, villkor eller övrig förutsättning. För att kunna ändra ett prissättningsbesked krävs att samma grund- läggande förutsättningar som för att lämna ett prissättningsbesked är uppfyllda (se avsnitt 5.9). Detta innebär bl.a. att ändringen inte får medföra att vald prissättningsmetod inte bedöms kunna ge ett resultat som överensstämmer med armlängdsprincipen. Om ändringen kräver att den ömsesidiga överenskommelsen måste ändras, måste detta göras innan ett beslut om ändring kan fattas. För att kunna ändra ett besked krävs att ändringen godtas av näringsidkaren. Av ett ändrat prissättningsbesked bör det framgå från och med vilket datum det ändrade beskedet ska gälla och vilket datum det ursprungliga beskedet ska upphöra att gälla. Om det exakta datumet för förändringen kan identifieras kan det ändrade beskedet gälla . Om något exakt datum inte kan fastställas kan det ändrade beskedet gälla från och med det efterföljande beskattningsåret. Bestämmelser av nu angiven innebörd har tagits in i 18 § första stycket 1 i förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Lagstiftning eller skatteavtal ändras Såsom framförts av remissinstanserna är det viktigt för förtroendet för prissättningsbeskeden att näringsidkaren kan förlita sig på dess giltighet. Då avsikten med ett prissättningsbesked är framåtsyftande kan det dock inte uteslutas att bestämmelser i intern skattelagstiftning och folkrättsligt slutna skatteavtal, som har betydelse för en fråga som prissättnings- beskedet avser, ändras i en sådan utsträckning och på sådant sätt att förutsättningarna för beskedet är relevanta. Om förändringarna inte påverkar en fråga som prissättningsbeskedet avser i alltför hög grad bör det vara möjligt att låta prissättningsbeskedet Vid mer långtgående förändringar kan det dock vara svårt att låta ett prissättningsbesked på oförändrade villkor fortsätta vara gällande mellan de inblandade parterna. även i vägledning för prissättningsbesked som grund för ändring eller återkallelse av ett prissättningsbesked. Som angetts ovan anser regeringen att möjligheterna att ändra prissätt- ningsbesked bör tillämpas restriktivt. Möjligheten att ändra ett prissätt- ningsbesked på grund av författningsändringar bör därför begränsas till sådana ändringar som påverkar en fråga som beskedet avser i något Ändringar som bara påverkar en fråga som beskedet avser i mindre omfattning ska således inte medföra ändring av beskedet. Vad gäller ändringar i skatteavtal får dessa ändringar effekt internt genom att avtalets införandelag ändras. blir tillämplig även vid en sådan författningsändring . En ändring på denna grund bör gälla för beslutet om ändring eller, t.ex. om den händelse som leder till ändringen var en viktig förändring i skattelagstiftningen, för tillämpningen av denna Bestämmelser av nu angiven innebörd har tagits in i 18 § första stycket 2 i förslaget till lag om prissättningsbesked vid internationella Den ömsesidiga överenskommelsen har helt eller delvis upphört att gälla Ett prissättningsbesked förutsätter att det finns en ömsesidig överens- kommelse med en annan stat. Om den ömsesidiga överenskommelsen skulle upphöra att gälla brister en av de grundläggande förutsättningarna bör därför i en sådan situation ha möjlighet att återkalla prissättningsbeskedet. Av den ömsesidiga överenskommelsen bör det framgå under vilka förutsättningar överenskommelsen kan upphöra att gälla. tion skulle exempelvis kunna vara att viktiga villkor som har ställts upp i överenskommelsen inte uppfylls. Även om den ömsesidiga överenskommelsen i vissa fall kan ge ut- rymme för uppsägning bör alltid beakta att en återkallelse