prop · GX031d17 · 2009-09-21 00:00:00 — 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utgiftsområdet Utbildning och universitetsforskning har i huvudsak följande omfattning och behandlas i följande avsnitt: -Barn- och ungdomsutbildning förskoleverksamhet förskoleklass skolbarnsomsorg grundskola gymnasieskola specialskola särskola svensk skola i utlandet vuxenutbildning (komvux) vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) svenskundervisning för invandrare (sfi) utbildning inom kvalificerad yrkesutbildning folkbildning vissa kompletterande utbildningar med enskilda huvudmän universitet och högskolor med offentlig huvudman (högskoleutbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt forskning) och enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning statlig finansiering av forskning och forskningsmyndigheter I utgiftsområdet ingår även myndigheter inom skol-, vuxenutbildnings- och högskoleområdet och vissa myndigheter inom forskningsområdet samt medlemsavgifter till och verksamheten vid Svenska . De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgår till ca , inklusive medel från kommuner och landsting. Delar av de medel som kommuner och landsting avsätter för utbildning finansieras genom de generella statsbidragen till kommunerna. Huvudmannaskapet för den verksamhet som ingår i utgiftsområdet delas mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän. Kommunerna är huvudmän för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola, särskola och viss vuxenutbildning (bl.a. komvux, särvux och sfi). Därutöver finns fristående huvudmän som bedriver verksamhet som motsvarar förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass och skola. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. Inom folkbildningen (främst folkhögskolor och studieförbund) är den enskilda verksamheten dominerande. Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor, men det finns även ett antal enskilda utbildningsanordnare inom högskoleområdet. Anslagen inom utgiftsområdet finansierar endast till en lägre grad förskoleverksamhet, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning, som främst finansieras med kommunala skattemedel, men även via det generella statliga bidraget till kommunerna samt vissa riktade statsbidrag. Avgifter svarar för en del av finansieringen när det gäller förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt vissa myndigheter, men utgör i övrigt en högst begränsad andel. Anslagen inom utbildningsområdet finansierar högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor och de enskilda utbildningsanordnarna på högskoleområdet samt motsvarande ungefär två tredjedelar av utbildningstiden för de kvalificerade yrkesutbildningarna. Forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor finansieras av anslagsmedel och externa medel såsom medel från forskningsråd och forskningsstiftelser samt EU-medel och medel från andra externa finansiärer. Nedanstående figur och efterföljande tre tabeller ger en översikt över utgiftsområdet och bygger på statistik från om inget annat anges. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 36 universitet och högskolor samt 24 enskilda utbildningsanordnare Utbildning på forskarnivå Avancerad nivå 12 år 17 nationella program Knappt 950 gymnasieskolor Svensk skola i utlandet Drygt 4 800 skolor Särskola för elever med 9/10 år Specialskola för döva och av kvinnorna av männen Högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå av kvinnorna av männen går vidare till gymnasieskola av flickorna av pojkarna *Siffrorna omfattar de examinerade i högskolans grundutbildning /00-2003/04 som övergått till forskarutbildning t.o.m. /08. **Siffrorna omfattar de som avslutade sina gymnasiestudier /05. Tabell 3.4 Antal barn och studerande 2003-20081, 1 000- tal utbildning (KY)5 lärande (CFL) 7 avancerad nivå5,8 1Uppgifterna avser läsår och antal elever/studerande och är hämtade från SCB:s officiella statistik om inget annat anges. 2Avser antalet inskrivna barn . 3Antal elever i reguljär utbildning. 5Avser kalenderår som sammanfaller med läsårets vårtermin. 6Avser antal deltagande i långa kurser. De sista eleverna avslutade sina studier . 8Avser helårsstudenter på grundnivå och avancerad nivå exkl. uppdragsutbildning. 9Avser antal doktorander med minst 1 procents aktivitet . Uppgifterna ej kompletterade med efterrapporteringar. Källa: NU-databas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.5 Offentliga kostnader budgetår 2003-2008, 1Redovisningen omfattar inte polisskolan, försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning samt övrig utbildning hos privata utbildningsanordnare. Uppgifterna redovisas i löpande priser. 2Preliminära uppgifter dock ej vad gäller KY, universitet och högskolor och studiestöd. 3Inkluderar förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Nettokostnad exklusive avgifter. 4Inklusive skolskjuts, reseersättning och inackordering. 5Inkluderar komvux, särvux, sfi och CFL (). 6Insamlingsmetoderna för studieförbundens och folkhögskolornas kostnader har ändrats varför jämförbara siffror saknas. 7Inkluderar forskning och forskarutbildning. 8Inkluderar kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och statlig ålderspensionsavgift. 9Totalsumman avseende 2003 och 2004 är exkl. studieförbund och folkhögskolor. Tabell 3.6 Antal lärare/personal och studerande fördelade på kön, 2003-20081, 1 000-tal skolbarnomsorg2, 3, 8 Särskola (totalt) 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Vuxenutbildning (totalt) 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Högskoleutbildning på grund- och avancerad = Uppgift saknas. 1Uppgifterna avser läsår och antal elever/studerande och heltidstjänster och är hämtade från SCB:s officiella statistik om inget annat anges. 2Avser antalet anställda, exkl. arbetsledare, som arbetar med barn. 4Avser antal årsarbetare. 5Avser antal tjänstgörande lärare. De sista eleverna avslutade sina studier . 7Avser antalet lärare i heltidstjänster, utbildningar med statsbidrag/studiestöd. 8Avser kalenderår som sammanfaller med läsårets vårtermin. 9Avser antal deltagare i långa kurser. 10Avser helårsstudenter på grundnivå och avancerad nivå exkl. uppdragsutbildning 11Avser antal doktorander med minst 1 procents aktivitet . Uppgifterna ej kompletterade med efterrapporteringar. Källa: NU-databas. 12 Källa: . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.7 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 1:5 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet 1:6 Särskilda insatser inom utbildningsområdet 1:7 Maxtaxa i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg 1:8 Bidrag till viss verksamhet motsvarande förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, grundskola och 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:11 Förstärkning av basfärdigheter 1:12 Bidrag till vissa studier 1:14 Utveckling av vuxenutbildning m.m. 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning Summa Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 2:2 Verket för högskoleservice 2:4 : Forskning och 2:6 : Forskning och forskarutbildning 2:8 : Forskning och 2:10 : Forskning och 2:12 : Forskning och 2:14 : Forskning och 2:16 : Forskning och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och 2:20 : Forskning och 2:22 : Forskning och 2:23 Linnéuniversitetet: Grundutbildning 2:24 Linnéuniversitetet: Forskning och 2:26 : Forskning och 2:28 : Forskning och 2:30 : Forskning och 2:32 : Forskning och forskarutbildning 2:34 : Forskning och 2:35 Dans- och cirkushögskolan: Grundutbildning 2:37 Gymnastik- och : 2:40 Högskolan på : Grundutbildning 2:49 i : Grundutbildning 2:51 i : Grundutbildning 2:52 Försvarshögskolan: Grundutbildning 2:53 Enskilda utbildningsanordnare på 2:54 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:55 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid 2:56 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 3:1 : Forskning och 3:10 Särskilda utgifter för forskningsändamål 4:1 Internationella programkontoret för 4:2 Kostnader för medlemskap i m.m. 4:3 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning Summa Vissa gemensamma ändamål 25:12 Nationellt centrum för flexibelt lärande 1:16 Myndigheten för kvalificerad 1:17 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 2:24 : Forskning och 2:34 : Forskning och 25:02 Myndigheten för skolutveckling 25:78 Myndigheten för nätverk och samarbete 25:09 Bidrag till personalförstärkningar i utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Huvudmannaskap och finansieringsformer varierar mellan olika verksamheter inom utgiftsområdet. Statens styrmedel och insatser består av: -Statlig finansiering. Anslagen inom utgiftsområdet utgör inte den dominerande finansieringskällan beroende på att finansiering sker dels genom kommunala medel, dels genom det generella statsbidraget till kommunerna. Högskolesektorn finansieras i huvudsak genom direkta statliga anslagsmedel. Anslagen avser statlig verksamhet samt bidrag till och enskild verksamhet. An- slagsmedel används inte bara till löpande verksamhet utan också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla, förnya och komplettera den befintliga verksamheten. Anslagen till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå är huvudsakligen prestationsrelaterade. -Reglering och uppställande av mål. För utgiftsområdet fastställs mål och regler föreskrivs i lagar och andra författningar. Vidare ingår mål för de statliga myndigheternas verksamhet. För folkbildningen fastställer staten endast syften för statsbidraget, medan mål och regler fastställs inom folkbildningsverksamheten. För förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och kommunernas vuxenutbildning gäller skollagen (1985:1100), olika skolformsförordningar, läroplaner och andra förordningar. För gäller lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . För kvalificerad yrkesutbildning gäller lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. och högskolor gäller främst högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Dessa lagar, förordningar och läroplaner gäller i vissa delar även för den enskilda verksamheten på respektive område. På högskoleområdet finns en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Inom området forskningens infrastruktur finns myndigheten . , inklusive verksamheten vid den tidigare myndigheten ljud- och bildarkiv som samlar in, bevarar och tillhandahåller material enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. -Uppföljning eller granskning. , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för och har uppföljnings- eller gransknings- och i vissa fall statistikansvar för sina respektive områden. svarar för gemensam utbildnings- och forskningsstatistik. -Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovannämnda myndigheterna, utom Skolinspektionen, har samtliga ett utvärderingsansvar för sina respektive områden. Skolor, förskolor, fritidshem och kommuner ska upprätta kvalitetsredovisningar. Skolinspektionen genomför regelbundet inspektion av varje kommun avseende förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och fristående skolor samt vuxenutbildning. Vidare ingår i myndighetens uppgifter tillståndsprövning för fristående skolor. Inspektionsverksamheten omfattar såväl tillsyn över som kvalitetsgranskning av det offentliga skolväsendet och den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen m.m. Universitets och högskolors kvalitetsarbete är ett åliggande enligt högskolelagen (1992:1434). Arbetet följs upp av som löpande granskar ämnen och program vid alla universitet och högskolor. beslutar också om examenstillstånd för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för statliga universitet och högskolor. Vidare yttrar sig verket i fråga om tillstånd för enskilda utbildningsanordnare att utfärda examina. Dessutom genomför verket nationella utvärderingar som kan vara inriktade på särskilda aspekter. genomför utvärdering av effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Skolinspektionen har ansvar för tillsyn över det offentliga skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen m.m. Myndigheten för har tillsyn över utbildningarna inom . Inom universitets- och högskolesektorn har tillsyn inom sitt ansvarsområde. ska stödja kommuner och andra huvudmän i deras utveckling av verksamheten så att nationellt fastställda mål och likvärdighet i utbildning uppnås inom förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, barn- och ungdomsutbildning samt vuxenutbildning. Inom högre utbildning och forskning bedrivs ett kontinuerligt utvecklingsarbete vid universitet och högskolor. -Internationellt samarbete. Det internationella samarbetet inom de utbildnings- och forskningspolitiska områdena är en viktig del av de statliga insatserna. Verksamheterna inom utgiftsområde 16 har ett nära samband med verksamheter inom andra utgiftsområden. Den största delen av verksamheterna inom utgiftsområdet bedrivs av kommunerna. Verksamheterna finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med generella statsbidrag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Utgiftsområde 15 Studiestöd omfattar olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Forskningsverksamheten vis universitet och högskolor finansieras utöver medel från utgiftsområde 16 med medel från andra utgiftsområden, stiftelser och externa finansiärer. Arbetsmarknadsutbildning bedrivs och finansieras inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Folkbildningen finansieras inom utbildningsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Det internationella samarbetet med andra länder inom utbildningsområdet bidrar till att öka kvaliteten i svensk utbildning samt att ge ökad kunskap och förståelse för andra länder och deras kulturer. Med detta främjas även den enskildes attraktionskraft och möjlighet att studera och arbeta runt om i världen. En utbildning av hög kvalitet stärker möjligheter att stå starkt inför globaliseringens utmaningar. Internationellt lyfts utbildningsfrågor fram i allt vidare kretsar och i alltfler sammanhang. är den internationella dimensionen särskilt påtaglig i den svenska utbildningspolitiken. Främjande av högre utbildning och toppforskning var viktiga inslag i den globaliseringssatsning som gjordes under det svenska ordförandeskapet i 2008. är ordförande i och genom de möten och konferenser som genomförs i kommer en rad frågor att få en internationell belysning. Dialogen och erfarenhetsutbytet syftar till att ge medlemsländerna bättre möjligheter att möta de gemensamma utmaningar som finns på utbildningsområdet, t.ex. att öka yrkesutbildningens attraktionskraft och stödja lärares kompetensutveckling. Regeringen stöder det internationella samarbetet genom en rad utbildningsprogram. De största av dessa är EU:s Program för livslångt lärande, Nordiska ministerrådets program Nordplus samt det svenska programmet Linnaeus- för utbyte med länder i tredje världen. Genom dessa erbjuds stöd för enskilda personers rörlighet samt samarbetsprojekt för alla utbildnings- och verksamhetsformer: förskolan, skolan, den högre utbildningen, vuxenutbildningen och kompetensutvecklingen i arbetslivet. I syfte att öka utbildningarnas kvalitet är målet att rörligheten för alla grupper inom utbildningssystemet ska öka samt att allt fler utbildningsinstitutioner ska kunna ta del av internationella samarbetsprojekt. och antog en rekommendation om inrättandet av en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF). antog ministerrådet och även en rekommendation om inrättandet av ett europeiskt system för meritöverföring inom yrkesutbildningen (ECVET). Syfte och genomförande av dessa rekommendationer beskrivs närmare i avsnitt 4.2.8. enades ministerrådet om allmänna riktlinjer för att utse till det europeiska året för kreativitet och innovation, och rådsslutsatser antogs på detta område. Rådsslutsatserna syftar till att , liksom andra medlemsländer, ska genomföra olika aktiviteter för att främja kreativitet i utbildningen, visa på hur livslångt lärande kan vara en pådrivande kraft bakom innovation samt utgöra en viktig faktor för att bidra till enskilda personers yrkesmässiga utveckling, t.ex. genom att utveckla förmåga i entreprenörskap. Inom ramen för Lissabonstrategin har utbildningsministrarna genom programmet Utbildning 2010 enats om gemensamma mål för utbildningssystemen (se avsnitt 3.5.2 för en presentation av de framsteg som gjorts för att uppnå dessa mål). Europeiskt samarbete på utbildningsområdet handlar till stor del om att diskutera lösningar på gemensamma utmaningar och problem samt att utbyta information och goda exempel. Målen som satts upp är bland annat att öka kvaliteten i utbildningen och ge elever, studenter och lärare bra förutsättningar. träffade EU:s utbildningsministrar en överenskommelse om hur utbildningssamarbetet ska se ut . Överenskommelsen, som getts beteckningen Utbildning 2020, innefattar en revidering av de mål och riktmärken som används för uppföljningen (se avsnitt 3.5.3). Frågan om det framtida utbildningssamarbetet är aktuell även under det svenska ordförandeskapet i EU . Det svenska ordförandeskapet kommer, inom ramen för prioriteringarna i det nya utbildningspolitiska samarbetet Utbildning 2020, att prioritera frågor som rör lärarnas mobilitet och fortbildning samt skolledarnas roll. Andra frågor som kommer att behandlas är följande: -En ökad integrering inom den s.k. kunskapstriangeln (utbildning, forskning och innovation). Samtliga delar av kunskapstriangeln är angelägna uppgifter för de europeiska universiteten. Det svenska ordförandeskapet i EU kommer att fokusera på kunskapstriangeln och dess roll i den pågående moderniseringen av . -Utbildning och social integrering. Det svenska ordförandeskapet kommer att påbörja en diskussion på europeisk nivå om flera viktiga frågor som rör invandrares integrering i utbildningssystemen. Basen i verksamhet består i värnandet av de mänskliga rättigheterna enligt . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ligger fokus på språkundervisning och ömsesidigt erkännande av högre utbildning inom Bolognaprocessen. Det långsiktiga globaliseringsarbetet inom Nordiska ministerrådets verksamhetsområden fortskrider. Satsningen som initierades av de nordiska statsministrarna 2007 innebär ett fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna i syfte att stärka den nordiska regionen i den globala konkurrensen. Inom utbildnings- och forskningsområdet är det framför allt toppforskning med inriktning mot områdena energi, miljö och klimat liksom främjande av högre utbildning i som står i fokus för globaliseringssatsningen. Mot bakgrund av den internationella ekonomiska krisen har även innehållet i den nordiska agendan påverkats. Inom det nordiska samarbetet har diskussioner förts hur och på vilket sätt utbildning och forskning kan bidra till att mildra effekterna av krisen. och utveckling () spelar en betydelsefull roll när det gäller analys av utbildningspolitik. Kärnan i verksamheten på utbildningsområdet utgörs av jämförande indikatorer, t.ex. Programme for International Student () och tematiska översyner av utbildningen i medlemsländerna. deltar i projekt on Migrant Education. Syftet med projektet är att undersöka vilka insatser som ger bäst utbildningsresultat för första och andra generationens invandrarelever. En landsrapport för är planerad och en slutrapport för projektet väntas . genomförde under /08 en studie av svensk yrkesutbildning (Learning for jobs) med fokus på gymnasial nivå. I rapporten rekommenderar att bl.a. införa starkare mekanismer för arbetslivets inflytande över yrkesutbildningen, obligatoriskt arbetsplatsförlagt lärande samt etablerandet av ett lärlingssystem. I kommer ett nationellt programråd för varje nationellt yrkesprogram inrättas, yrkesprogram ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande och gymnasial lärlingsutbildning införs som en alternativ väg till yrkesexamen inom gymnasieskolans yrkesprogram. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC), som inrättades 2008, är ett OECD-initierat program som ska mäta kunskaper och kompetens hos den vuxna befolkningen () i ett antal länder. Ett arbete pågår inför den första undersökningen som planeras till 2011. En internationell jämförande rapport ska publiceras 2013. Under 20092011 deltar i förstudie Assessment of Higher Education Learning Outcomes (AHELO) om utvärdering och uppföljning av högre utbildning. Syftet med förstudien är att undersöka möjligheten att utveckla tester som mäter studenternas studieresultat i förhållande till lärandemål och som dessutom är oberoende av skillnader mellan länder, kulturer och språk. deltar i den del av studien som behandlar ämnesmässiga förmågor när det gäller ingenjörsutbildningar. har fått i uppdrag att samordna det svenska deltagandet. Arbetet pågår för tillfället med att utveckla testmetoder och en första testperiod är planerad att genomföras vid svenska lärosäten . är för utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation. Varje medlemsland ska enligt konstitution ha en nationalkommission. Denna ska utgöra länk mellan landets regering och . nationalkommission är Svenska . Regeringen antog en svensk unescostrategi för 20082013. Strategin slår fast att det övergripande målet för unescopolitik är hållbar utveckling. Strategin anger vidare att behöver öka samverkan mellan olika nationella unescoaktörer för att åstadkomma en strukturerad och sammanhållen unescopolitik. har Svenska därför bland annat bildat brett sammansatta samverkansgrupper för olika ämnesområden, t.ex. kultur eller utbildning för hållbar utveckling för att främja samverkan mellan unescoaktörer i . Svenska samarbetar med (Sida) för att förbättra samstämmigheten mellan den svenska unescopolitiken och de bidrag som utgår till från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. sker i enlighet med unescostrategin och politik för global utveckling. 3.5.1Svensk utbildning i internationell jämförelse I avsnitt 3.5.2-3.5.3 redovisas utfallet för EU och i förhållande till de riktmärken som EU:s utbildningsministrar enats om som en följd av Lissabonprocessen. Information ges också om de nya mål och riktmärken ministrarna enats . 3.5.2Uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål enades EU-ländernas utbildningsministrar om fem utbildningspolitiska riktmärken, som bör uppnås 2010. Arbetet som bedrivs utifrån dessa riktmärken och de strategiska mål som utbildningsministrarna antog 2002 ska bidra till att Lissabonstrategins övergripande mål uppfylls: EU ska bli världens mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi. -Andelen 1824-åringar utan fullföljd gymnasieutbildning och som inte deltar i utbildning ska vara högst . -Andelen 15-åringar med svag läsförmåga ska minska . -av alla 2024-åringar ska ha fullföljt sin gymnasieutbildning. -Antalet högskoleexaminerade inom ämnesområdena matematik, naturvetenskap och teknik ska öka som könsskillnaden ska jämnas ut. -Av alla vuxna i åldern ska ha deltagit i någon form av Nedan presenteras utvecklingen för för vart och ett av dessa fem riktmärken samt förhållandena inom unionen som helhet. Unga med svag utbildning Andelen svenska 1824-åringar utan fullföljd gymnasieutbildning och som inte befann sig i utbildning låg 2007 på , vilket är något under EU:s riktmärke (diagram 3.1). De svenska värdena har försämrats något .