prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Dess- utom justeras utgiftstaket tekniskt för högre omslutning inom LSS-systemet, bruttobud- getering av visst tidigare nettofinansierat stöd till idrotten samt införandet av kostnadsmässig budgetering. Sammantaget innebär denna typ av förändringar att de takbegränsade utgifterna minskar med 2009, samt ökar med 3,7, 4,1 och , 2011 och 201288. Enligt praxis avrundas de tekniska justeringarna till hela miljarder, vilket innebär att utgiftstaket justeras ned 2009 och upp 2010, 2011 och 20122. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel, vilket ger en viss flexibilitet i planeringen. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag gemensam beräknings- post benämnd Minskning av anslagsbehållningar, vilken ingår i de takbegränsade utgifterna. 88 Förslaget till utgiftstak i denna proposition är lagt med hänsyn tagen till de tekniska justeringarna. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehåll- ningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till vårpropositionen har utgiftsprognoserna gene- rellt justerats ned mer än anslagna medel, vilket innebär att förbrukningen av anslagsbe- hållningarna revideras ned med ca 2010, ca 2011 och ca 2012. Revideringar av utgifterna kan föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget beräknas dessa övriga faktorer leda till att utgifterna revideras ned med i genomsnitt 2010, 2011 och 2012. Orsaken till nedrevideringen är främst att utgifterna till ålderspensionssystemet nu beräk- nas bli betydligt lägre än i vårpropositionen. Det förklaras av att utgifterna inom ålderpensions- systemet nu beräknas med balansering, samt 3- års glidande medelvärde av AP-fondernas värdetillgångar, medan det i vårpropositionen beräkningstekniskt antogs ett balanstal på 1,0000. gör dock regeringen i denna proposition ett beräkningstekniskt antagande som begränsar pensionsminskningen 2011 och 2012.89 Principerna för pris- och löneomräkningen När pris- och löneomräkningen fick sin nuva- rande form angavs följande syften med de nya budgeteringsprinciperna (prop. 1992/1993:100): Myndigheternas verksamhet ska prövas som en helhet och att anslagsnivån är ett uttryck för beslutad och förväntad ambitionsnivå i verksamheten. Den allmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn ska utgöra 89 Antagandet görs i avvaktan på och Pensionsgruppens fortsatta undersökningar av möjligheten att införa någon form av begränsningsregel i syfte att förhindra alltför stora variationer i pensionerna. utgångspunkt vid fastställandet av kompensationen för kostnadsutvecklingen. Särskilja statsmakternas ansvar inom ramen för den statliga budgetprocessen från frågor som det ankommer på staten som arbetsgivare att förhandla om i likhet med andra parter på arbetsmarknaden. För att möjliggöra en långtgående delegation till myndigheterna och för att undvika intrång eller inblandning i lönerörelsen var det angeläget för regeringen att skapa ett system för pris- och löneomräkning där myndigheterna genom sitt handlande inte skulle kunna påverka kompen- sationen. Grunden för systemet har varit att det är de beslutade anslagsnivåerna för myndigheternas verksamhet som ska pris- och löneomräknas. De kostnader som ska räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgifts- grupperna. Transfereringar inom myndighets- anslag räknas inte om inom ramen för pris- och löneomräkningssystemet. Därtill ska systemet bidra till att skapa förut- sättningar för en produktivitetsutveckling som motsvarar den som uppnås i den privata sektorn. Därför reduceras löneindex med ett produk- tivitetsavdrag som motsvarar produktivitets- utvecklingen i den privata tjänstesektorn. Systemet med pris- och löneomräkning är ett generellt system med en automatisk beräkning. Systemet tar således inte direkt hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen under det enskilda anslaget. För omräkningen av löneandelen beräknar Sta- tistiska centralbyrån (SCB) ett arbets- kostnadsindex () avseende utvecklingen för tjänstemän inom tillverkningsindustrin. Om inte meddelar att särskilda avsätt- ningar gjorts i avtalen för vissa verksamhetsom- råden och/eller yrkeskategorier får normalt alla anslag samma omräkningsindex. Omräkningsin- dexet minskas därefter med produktivitetsavdra- get. Produktivitetsavdraget motsvarar genom- snittet av de senaste tio årens produktivitetsut- veckling inom den privata tjänstesektorn enligt SCB:s nationalräkenskaper. För omräkningen av löner 2010 har omräkningstalet använts för samtliga anslag. Lokalhyror som inte kan omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löneomräkningen om med ett index som motsvarar av konsumentprisindex- förändringen före det aktuella budgetåret. För omräkningen av hyror 2010 har om- räkningstalet använts. Omräkningen för hyresavtal som kan omför- handlas bygger på prisutvecklingen under perio- den från det att avtalet tecknades till det att av- talet ska omförhandlas. Detta omräkningstal är individuellt för varje berört anslag och beräknas utifrån den lokala hyresutvecklingen i det aktuella området. Omräkning av övriga förvaltningskostnader För omräkningen av övriga förvaltningskostna- der används samma index för, i princip, alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fastställs genom en sammanvägning av flera index från SCB avseende utgifter som förekommer vid myndighetsutövning. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2010 har omräkningstalet använts för samtliga anslag. Tabell 8.12 Pris- och löneomräkning Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, Areella näringar, landsbygd 1 Ursprunglig statsbudget 2009 är den bas som används vid beräkning av pris- och löneomräkningen . Den ursprungliga statsbudgeten per utgifts- område som redovisas i denna tabell innehåller enbart de anslag inom respektive utgiftsområde som pris- och löneomräknas. Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.12 visas pris- och löneomräkningen per utgiftsområde. Pris- och löneomräk- ningen för varje anslag framgår av den härledningstabell som finns i respektive anslags- avsnitt. Regeringen har för avsikt att genomföra en översyn av försvarsprisindex (FPI). FPI är den speciella pris- och löne- omräkningsmetod vilken tillämpas på försvarets anslag (prop. 1991/92:102, bet. 1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:237). Syftet med översynen är att utreda huruvida indexet återspeglar dagens kostnadsutveckling inom försvarsområdet. 8.3Uppföljning statsbudgetens 2008/09:183 och prop. 2008/09:124, bet. utgifter och takbegränsade utgifter I detta avsnitt redovisas prognosen för statsbud- getens utgifter och de takbegränsade utgifterna jämfört med den ursprungliga statsbudge- ten. Prognosen för statsbudgetens inkomster redovisas i avsnitt 7.3 och prognosen för statsbudgetens saldo redovisas i avsnitt 9.1. I statsbudgeten uppgick utgifterna på utgiftsområdena till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till , dvs. högre (se tabell 8.13). De takbegränsade utgifterna beräknades i statsbudgeten till . Då beslutat att utgiftstaket för staten 2009 ska vara innebar detta att budgeteringsmarginalen beräk- nades uppgå till . I den nu aktuella prognosen beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till (se tabell 8.13). har utgiftstaket tekniskt justerats ner till (se avsnitt 4.5). Budgeterings- marginalen har minskat kraftigt jämfört med beräkningen i budgetpropositionen och beräknas nu bli . Att utgifterna bedöms bli högre än i den ursprungliga statsbudgeten beror till stor del på den ekonomiska krisen som gett upphov till betydligt högre utgifter under bl.a. utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv som en följd av att fler personer erhåller arbetslöshetsersättning samt den kraftiga utbyggnaden av arbetsmarknadspolitiken efter det att den ekonomiska krisen slog till. Även utgifterna under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner bedöms bli betydligt högre än vad som beräknades i statsbudgeten till följd av de extra tillskott som ska betalas ut till kommunsektorn 2009 för att dämpa fallet i sysselsättningen i kommunerna och landstingen och bidra till att viktiga välfärdstjänster upprätthålls. I prognoserna har hänsyn tagits till beslut med anledning av förslagen proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311), beslut med anledning av tidigare förslag om tilläggsbudgetar (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:FiU40, rskr. 2008/09:192) samt förslagen i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2). Utöver detta inkluderar prognoserna även effekter av nya volym- prognoser i rättighetsstyrda transfererings- system samt förändrade makroekonomiska för- utsättningar m.m. Tabell 8.13 Statsbudgetens utgifter -0,7 -24,0 -2,0 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Statsbudgeten enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU10, rskr. 2008/09:154). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3I de takbegränsade utgifterna ingår ej utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. I tabell 8.15 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområdena, redan anvisade medel på tilläggsbudget och förslag i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2) summerade per utgifts- område, de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt för ålderspen- sionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker aktuella utgiftsprognoser väsentligt från de medel ursprungligen anvisade i statsbudgeten (se diagram 8.2). Nedan redogörs för de viktigaste orsakerna till avvikelserna per utgiftsområde. De volymer som ligger till grund för aktuella prognoser avseende transfererings- anslagen redovisas i tabell 8.7 i avsnitt 8.1.3. Diagram 8.2 Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel på statsbudgeten för 20091 för vissa utgiftsområden -2,4 -3,2 -4,0 -2,0 1 Ursprunglig statsbudget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU10, rskr. 2008/09:154). Utgifterna bedöms bli ca högre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Utgiftstrycket är högt för ett flertal anslag i rättskedjan. För anslag 1:1 är prognosen ca högre än anvisade medel i statsbudgeten till följd av bl.a. högre utgifter för personal. Finansiering av underskottet har skett genom att anslagssparande har fått användas, höjd anslagskredit och tillskott enligt förslag proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311). Även för anslagen 1:5 Domstolar, 1:6 Kriminalvården och 1:12 Rättsliga biträden m.m. är prognosen högre än anvisade medel främst beroende på en ökad ärendetillströmning. Även för dessa anslag har finansiering skett genom höjd anslagskredit . För att komma till rätta med underskotten inom utgiftsområdet föreslår regeringen i propositionen Hösttilläggsbudget att flera anslag inom utgiftsområdet ökas (prop. 2009/10:2). De största ökningarna avser anslagen 1:1 , 1:5 Domstolar, 1:6 Kriminalvården och 1:12 Rättsliga biträden m.m. Sammantaget föreslås anslagen under utgiftsområdet ökas med ca . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgifterna bedöms bli ca lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Prognosen för ett flertal anslag har reviderats ner. Bland annat har prognosen för anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser reviderats ner med till följd av att kostnaderna för pågående och planerade insatser bedöms bli lägre än bedömningen i statsbudgeten. Prognosen för anslaget 1:1 Förbands- verksamhet och beredskap har reviderats ner med ca jämfört med anvisade medel i statsbudgeten. En förklaring till nedrevideringen är övergången till kostnads- mässig anslagsavräkning för myndigheternas förvaltningsutgifter som innebär att prognosen för anslaget revideras ned med ca . Vidare har prognosen reviderats ner till följd av att Försvarsmakten utbildar färre värnpliktiga än vad som antogs i den ursprungliga statsbudgeten och att det pågående effektiviseringsarbetet gör att viss verksamhet ligger nere . Även prognosen för anslaget 1:4 Vidmakt- hållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar har reviderats ner med 2009 bl.a. till följd av att en särskild inbetalning av tullavgift till EU under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ska finansieras genom en neddragning av anslaget. Slutligen har anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar reviderats ner med jämfört med anvisade medel i statsbudgeten till följd av en utgiftsbegränsning i Försvarsmaktens regleringsbrev. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ca lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Detta förklaras främst av att antalet sjukdagar 2009 bedöms bli färre än vad som antogs i beräkningen i statsbudgeten, vilket medför att utgifterna för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. revideras ned med ca . Det färre antalet sjukdagar beror bl.a. på att antalet långa sjukfall som avslutas är högre än bedömningen i statsbudgeten. Prognosen för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. har reviderats ner med ca , främst till följd av att antalet personer som erhåller tidsbegränsad sjuk- och aktivitetsersättning har minskat snabbare än beräkningen i statsbudgeten. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ca högre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten beroende på att prognosen för flera anslag reviderats upp. Upprevideringarna beror huvudsakligen på det försämrade arbetsmarknadsläget och de satsningar som regeringen genomfört för att förstärka arbetsmarknadspolitiken. Anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning arbetslösa och antalet deltagare i arbets- marknadspolitiska program har ökat kraftigt jämfört med bedömningen i statsbudgeten. Anslaget ökades enligt förslag proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311). Även anslaget 1:11 Bidrag till löne- garantiersättning har reviderats upp kraftigt jämfört med anvisade medel i statsbudgeten. Prognosen är totalt uppreviderad med jämfört med statsbudgeten. Upprevideringen är en direkt följd av det försämrade ekonomiska läget som leder till fler konkurser och företagsrekonstruktioner vilket ökar den utbetalda lönegarantiersättningen. Detta framgår av utfallet för som varit mycket högt. Anslaget ökades enligt förslag proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311) och föreslås ökas ytterligare i propositionen om Hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2). Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ca högre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Upprevide- ringarna jämfört med statsbudgeten beror bl.a. på de infrastruktursatsningar på drift och underhåll av vägar och järnvägar som beslutats efter förslag i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183) och som föreslås i propositionen Hösttilläggsbudget för 2009 (prop. 2009/10:2). Tillsammans innebär dessa båda tillskott i ökade utgifter på anslagen 1:2 Väghållning och statsbidrag samt 1:4 Banhållning och sektorsuppgifter. Överföringen av verksamheten vid till ett av staten helägt aktiebolag innebär att det uppstår vissa omställnings- kostnader och ett underskott i myndighetskapital som behöver täckas. I propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2) föreslås därför att anslaget 1:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ökas med . Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ca högre än ursprungligt anvisade medel på statsbudgeten. Huvud- förklaringen till de högre utgifterna är det kapitaltillskott som beslutats efter förslag i propositionen Nyemission i (publ) (prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40, rskr. 2008/09:192) till för att svenska staten skulle delta i bolagets nyemission. Kapital- tillskottet innebar att utgifterna ökade med jämfört med de i statsbudgeten anvisade medlen. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ca högre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. De högre utgifterna förklaras främst dels av ett tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting som beslutats efter förslag proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311), vilket ökade utgifterna med , dels av att stödet föreslås ökas med ytterligare i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2), varav avsätts till landstingen för att minska effekterna på den ordinarie hälso- och sjukvården i anslutning till influensapandemin. Stödet uppgår därmed till sammanlagt . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ca högre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Revideringen beror till stor del på den ökning om som belastar anslaget 1:4, Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning som en effekt av övergången till kostnadsmässig avräkning för myndigheternas förvaltnings- utgifter. Effekten på statsbudgetens saldo 2009 är sammantaget neutral då de ökade utgifterna under utgiftsområdet motsvaras av minskade utgifter under övriga utgiftsområden samt av förändring av posterna Myndigheters m.fl. in- och utlåning i respektive Kassamässig korrigering på statsbudgeten. Prognosen för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden har sammantaget reviderats ner med 1,2 miljarder jämfört med anvisade medel i statsbudgeten. Förklaringen är främst lägre räntenivåer i förhållande till bedömningen i statsbudgeten, vilket dock delvis motverkas av högre valutaförluster. I statsbudgeten var den beräknade för- brukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under pos- ten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statsbudgeten som sum- man av utgiftsramarna och beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar. Denna be- räkningspost uppgick i statsbudgeten till -2,. I den aktuella prognosen för innevarande budgetår ingår emellertid förändringen av an- slagsbehållningar under respektive utgifts- område. Förändringen av anslagsbehållningarna kan nu därför beräknas som skillna- den mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till tilläggs- budget, indragningar av anslagsmedel och med- givna överskridanden (se tabell 8.14). Statsbudgetens utfall visar att anslagsbe- hållningarna på ramanslag uppgick till 37,0 mil- jarder kronor /09. kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel på statsbudgeten , eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. I enlighet med de beslut om tilläggsbudget som har fattat har anvisade medel ökat med sammanlagt . I propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2) föreslås ökade anslag om totalt (exklusive statsskuldsräntor). De beslutade indragningarna av anslagsmedel uppgår till , varav merparten berör rättighetsstyrda transfereringsanslag som till exempel anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshets- ersättning och aktivitetsstöd under utgiftsområde 14 samt anslag 1:2 Studiemedel m.m. under utgiftsområde 15. Skillnaden mellan totalt anvisade medel på ramanslag inklusive tilläggsbudget och förslag till tilläggsbudget och prognostiserade utgifter för ramanslag beräknas nu till (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehållningarna minska med mellan /09 och /10. Tabell 8.14 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2009 Ramanslag (från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats) Anvisat på ursprunglig statsbudget Anvisat på tilläggsbudget för 20092 Förslag till hösttilläggsbudget för 20093 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -4,5 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt Årsredovisning för staten 2008 (rskr. 2008/09:101). 2Enligt beslut efter förslag vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311),och beslut efter förslag i tidigare tilläggsbudgetar (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183 och prop. 2008/09:124 bet. 2008/09:FiU40, rskr. 2008/09:192). 3Enligt förslag i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2). Tabell 8.15 Utgifter 2009 -0,1 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,2 -0,4 Försvar och samhällets krisberedskap -2,4 -2,4 -0,3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,9 -1,8 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -3,2 -4,2 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,2 -0,2 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -3,7 -0,5 -0,9 -1,0 -1,1 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande -0,3 -0,3 Allmän miljö- och naturvård -0,1 -0,1 -0,1 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,6 -0,7 Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen -3,9 -2,4 -15,1 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -18,7 Ålderspensionssystemet vid sidan av -0,7 -24,0 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudgeten enligt beslut med anledning av Budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, bet 2008/09:FiU10, rskr. 2008/09:154). 2Där 0,0 anges har tilläggsbudget beslutats eller förslag till tilläggsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 3Anvisat på statsbudgeten efter förslag proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311), beslut efter förslag till tidigare tilläggsbudgetar (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183 och prop. 2008/09:124 bet. 2008/09:FiU40, rskr. 2008/09:192) samt förslag i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2). 8.4Den offentliga sektorns utgifter statsbudgeten. Statens utgifter i statsbudgeten och i nationalräkenskaperna Enligt nationalräkenskapernas (NR) redovisning var statens utgifter exklusive ränteutgifter 2008 medan statsbudgetens takbegränsade utgifter uppgick till (se tabell 8.16). Skillnaden beror till största delen på avvikelser i redovisningsprinciper, som motsvaras av lika stora differenser på inkomstsidan. Den största skillnaden beror på att mervärdesskatt på den offentliga sektorns förbrukning ingår i utgifterna för den statliga konsumtionen och de statliga investeringarna samt i statsbidragen till kommunerna i NR. På statsbudgeten redovisas dessa utgifter exklusive mervärdesskatt, medan mervärdesskatten för staten och kommun- sektorn redovisas som en negativ post på stats- budgetens inkomstsida. I statsbudgeten redovisas EU-finansierade bidrag, medan de i NR redovisas som bidrag direkt från EU till mottagaren. Därtill finns avvikelser i redovisningen och periodiseringen av EU-avgiften. Bland skillnaderna ingår också redovisningen av vissa bidrag till kommunerna. De statsbidrag som utbetalas och avser 2010 periodiseras i NR till 2010. Tabell 8.16 Statens utgifter i statsbudgeten och i nationalräkenskaperna Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20092012 Till redovisningen i NR Staten i NR exkl. räntor Källor: och egna beräkningar. Kalkylmässiga kostnader för pensionsavgifter och kapitalförslitning är högre i NR än i konto redovisas på utgiftssidan i NR. Dessa krediteringar har tidigare uppgått till ganska stora belopp, men flera av dem redovisas numera på budgetens utgiftssida medan andra fasats ut.