prop · GX031d22 · 2009-09-21 00:00:00 — 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Energieffektivisering samt minskad el - och oljeanvändning Svenska kraftnäts ekonomiska resultat 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m 1:3 Insatser för uthållig energianvändning 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 3.1.61:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m.................................................. 1:8 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme m.m............. 1:9 Stöd för installation av solvärme.................................................... 1:10 : Förvaltningskostnader............... Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet ........... 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi................................................... Skatteutgifter och skattesanktioner netto............................................................... energibalans (TWh) ................................................................................... elbalans (TWh)........................................................................................... Stöd till forskning, utveckling och demonstration. och beviljade medel fördelat på de sex temaområdena 20062008.................... Beviljat stöd till forskning, utveckling och demonstration 20062008, fördelat på typ av stödmottagare och temaområde, mnkr................................. Beviljade medel från samt näringslivets och övriga finansiärers samfinansiering av forskning, utveckling och demonstration per temaområde för 20062008........................................................................... Beviljat stöd i form av villkorslån till innovation och kommersialisering, fördelat på typ av stödmottagare......................................................................... Antal hel- eller delfinansierade licentiat- och doktorsexamina 20062008, fördelat på temaområde ....................................................................................... Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen 20062009..................................................... Utvecklingen av de samlade förvaltningskostnaderna vid Statens Offentligrättslig verksamhet vid ................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 : Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. ............................................................................. Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m................................................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Insatser för uthållig Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:3 Insatser för uthållig Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft .................................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:5 Energiforskning........................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:5 Energiforskning............ 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av .................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:7 Planeringsstöd för Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:8 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme m.m. ............................................................................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:9 Stöd för installation av Offentligrättslig verksamhet vid .......................... Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:10 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:11 Energiteknik............................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:11 Energiteknik................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:12 Elberedskap ................. Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:13 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering, m.m. godkänna avtal och besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst för åren 20112012 (avsnitt 3.1.2), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning godkänna avtal och besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst för åren 20112012 (avsnitt 3.1.3), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft godkänna avtal och besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst och 2012 (avsnitt 3.1.4), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Energiforskning godkänna avtal och besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 1 , 1 2012, 2013 och 2014 (avsnitt 3.1.5), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:11 Energiteknik godkänna avtal och besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.11), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:12 Elberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, ut- rustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst för åren 20112015 (avsnitt 3.1.12), 7.fastställer avgiftsuttaget för elberedskaps- avgiften till högst (avsnitt 3.1.12), 8.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:13 Energieffektiviseringsprogram godkänna avtal och besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst under 2014 (avsnitt 3.1.13), 9.godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20102012 (avsnitt 3.2.1), 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 10.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.2.2), 11.för 2010 anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Planeringsstöd för vindkraft m.m. Stöd för konvertering från direktverkande elvärme m.m. Stöd för installation av solvärme 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Politiken syftar alltså till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Politiken redovisas i det följande under rubrikerna Elmarknad, Naturgasmarknad, Värmemarknad, Energieffektivisering samt minskad el- och oljean- vändning, Förnybar energi samt Energiforskning. Det är främst (), och () som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken, men även och länsstyrelserna bidrar med insatser inom energipolitiken. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi 1:2 Regionala och lokala insatser för 1:3 Insatser för uthållig energianvändning 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. 1:8 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme 1:9 Stöd för installation av solvärme 1:8 Stöd för energiinvesteringar i offentliga 1:11 Stöd för installation av energieffektiva fönster m.m. i småhus 35:06 Statlig prisgaranti elcertifikat 35:06 Energipolitiskt motiverade internationella 35:07 Introduktion av ny energiteknik Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utfallet uppgick till , dvs. mindre än anvisade medel. Det lägre utfallet förklaras främst av att utgifterna under några anslag, p.g.a. den tid det tar att färdigställa projekt, kan förskjutas över tiden och därmed inte uppkommer under som anslaget anvisas. Detta gäller inte minst anslagen Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler och Stöd för konvertering från direktverkande elvärme m.m. Utgifterna beräknas däremot vara högre än anvisade medel, delvis eftersom de ovan nämnda utgifterna faller ut under detta år istället. föreslår regeringen att anvisas inom utgiftsområde 21 Energi, vilket är något högre än under föregående år. Att anslaget Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler, i enlighet med tidigare beslut, upphör under detta år kompenseras av höjda anslag till energiforskning, nytt anslag för energieffektivisering och ett nytt anslag för elberedskap som överförs från utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. beräknas anslagen till 2 778 respektive . Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form skatteutgifter. Definitionen av en skatteutgift är att skatteuttaget är lägre än en viss angiven norm. Om en skatteutgift slopas leder det till ökade skatteintäkter och därmed till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida slopas. Vid sidan av skatteutgifter finns det även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . Ett exempel på skattesanktion är den särskilda skatten på el från kärnkraftverk. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteutgifter som dessa särbestämmelser ger upphov till redovisas under utgiftsområde 21 Energi. Skatteutgifter vid användningen av energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom de areella näringarna under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt inom industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteutgifter till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Skatteutgifter och skattesanktioner som hänförs till utgiftsområde 21 Energi redovisas i nedanstående tabell. Summan i tabellen är ett netto av skatteutgifter (dvs. positiva avvikelser) och sanktioner (dvs. negativa avvikelser). Den till beloppet högsta skatteutgiften gäller befrielse från energiskatt för biobränslen, torv, m.m. Definitionerna av skatteutgifter och skattesanktioner på energiområdet redovisas nedan. En utförlig beskrivning finns i regeringens skrivelse 2008/09:183 Redovisning av skatteutgifter. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.2 Skatteutgifter och skattesanktioner netto Differentierat skatteuttag på fossila för biobränslen, torv, m.m. Avdrag för energiskatt på bränsle i Återbetalning av energiskatt för Miljöbonus för el producerad i Återbetalning av koldioxidskatt för Nedsättning av koldioxidskatt på Skatt på termisk effekt i 1 Beräkningarna baseras på skattesatserna . Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning Skatteutgifterna beräknas som skillnaden mellan skattesatsen på eldningsolja och skattesatserna på de olika energislagen. Skattesatsen för eldningsolja är /kWh och utgör . uppgår skattesatsen för gasol till /kWh, för naturgas till /kWh och för kol till /kWh. Skatteutgifterna uppgår 2009 till /kWh för gasol, till /kWh för naturgas och till /kWh för kol. Energiskattebefrielse för uppvärmning för biobränslen, torv, m.m. Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning. utgörs av energiskatten på eldningsolja. Energiskatt utgår dock på råtallolja med en skattesats som motsvarar energi- och koldioxidskatten på eldningsolja. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i ett kraftvärmeverk medges avdrag för hela energiskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. Enligt EGdirektiv finns det ingen skatt på den del av bränslet som motsvarar elproduktionen. utgörs av full skattesats på respektive bränsle. Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges fullt avdrag för energiskatten på bränsle och nedsatt skatt till /kWh på el. utgörs av full skattesats på respektive bränsle. Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk För el från havsbaserad vindkraft medges ett energiskatteavdrag på /kWh . Avdraget upphör när elproduktionen uppnått beräknad som drift med full last. utgörs av normalskattesatsen på el. Avdraget avses upphöra 2010. Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter medges återbetalning av av koldioxidskatten på bränslen. Vid leverans till industrin inom EU:s system för handel med utsläppsrätter medges återbetalning av . utgörs av full koldioxidskattesats. Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i ett kraftvärmeverk utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter får avdrag göras för av koldioxidskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. För kraftvärmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter får avdrag göras för . utgörs av full koldioxidskattesats. är ett bränsle som är befriat från koldioxidskatt. utgörs av full koldioxidskattesats. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk finns det en indirekt beskattning genom att det tas ut en skatt på den tillståndsgivna termiska effekten i kraftverket med per MW och månad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken ska bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Resultatredovisningen i följande avsnitt görs i förhållande till dessa mål. I enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) har ett antal nya energipolitiska mål beslutats (bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . Ett mål är vidare effektivare energianvändning . Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . har på regeringens uppdrag tagit fram ett antal indikatorer som kan tjäna som underlag för den årliga uppföljningen av de energipolitiska målen. Den senaste uppdateringen av dessa indikatorer redovisas i rapporten 2009 (dnr N2009/ 5150/E). Resultatindikatorerna för energiforskning bygger bl.a. på den strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet som redovisade och som därefter fortlöpande har utvecklats. För insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering tillkommer indikatorer och resultatmått i enlighet med den metodik som anges i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). För de investeringsstöd som introducerats för energiinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet respektive konvertering från direktverkande elvärme samt det investeringsstöd som 2006 introducerades för konvertering av oljeuppvärmningssystem i bostadshus har särskilda planer för uppföljning och utvärdering utarbetats av de ansvariga myndigheterna. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 gäller elcertifikatsystemet redovisas antal godkända anläggningar fördelat per kraftslag, installerad effekt och elproduktion. För programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri redovisas antal deltagande företag och beräknade energibesparingar hos deltagande företag. I detta avsnitt redovisas den övergripande utvecklingen inom energiområdet med avseende på energibalanser, elbalans, försörjningstrygghet, industrins konkurrenskraft, kärnkraft, miljö, hälsa och klimat, samt internationellt. har den totala energianvändningen minskat något jämfört med året innan och den slutliga energianvändningen minskade ännu något mer. Inom bostads- och servicesektorn sjönk energianvändningen till stor del beroende på att 2008 var ett varmare år än 2007. Båda åren var väsentligt varmare än ett normalår, . Men energianvändningen i servicesektorn sjönk även p.g.a. minskande aktivitet till följd av den ekonomiska krisen. Även inom transportsektorn sjönk energianvändningen något. Användningen av förnybara drivmedel ökade dock från 3,6 till . På bränslesidan ökade tillförseln av biobränslen, torv m.m. med , motsvarande . Användningen av oljeprodukter minskade i bostadssektorn och industrin, medan den ökade i transportsektorn. Totalt sett var tillförseln av oljeprodukter oförändrad. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.3 energibalans (TWh) Tillförsel av bränslen: Biobränslen, torv m.m. Kärnkraft, brutto 1 Bostäder, service m.m. Utrikes sjöfart och energi 1I enlighet med den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. 2Innefattar utrikes flyg. Elproduktionen 2008 var högre än året innan. Alla kraftslag ökade i produktion jämfört med utom kärnkraften som var lägre. , vilket är något högre än normalårsproduktionen på . Kärnkraftsproduktionen uppgick till , vilket innebär en lägre energiutnyttjandegrad än normalt. Vindkraften ökade till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.4 elbalans (TWh) -1,8 -2,0 Bostäder, service m.m. Grunden för en god försörjningstrygghet är väl fungerande energimarknader som bidrar till ett effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser. Sedan 1970talets oljekriser har den stora svenska importen av olja kunnat halveras. Tillförseln av naturgas från ligger på en tämligen stabil nivå . Införandet av elcertifikatsystemet 2003 och den minskade kraftvärmebeskattningen har i stor utsträckning haft avsedd effekt: el- och värmeproduktionen har ökat som denna produktion i ökande grad baserats på förnybart biobränsle. Internationellt samarbete inom IEA och EU är grundläggande för försörjningstryggheten. () är OECD- ländernas samarbetsorganisation på energiområdet. är ett av organisationens 28 medlemsländer. En viktig uppgift för IEA är att bidra till medlemsländernas försörjningstrygghet vid störningar i oljetillförseln. Liknande mekanismer finns inom EU. Det svenska deltagandet i arbetet med att upprätthålla och utveckla de regler vi som medlemmar förbinder oss till, stödjer energipolitikens mål om en trygg energiförsörjning. Diskussioner pågår även om hur IEA:s och EU:s krismekanismer bättre ska kunna samverka. nåddes även en överenskommelse om kommissionens förslag till reviderat direktiv om beredskapslagring av olja. är tillsynsmyndighet för försörjningstrygghet för naturgas. Innehavare av naturgasledning, lagringansläggning eller förgasningsanläggning ska vidta planeringsåtgärder och de åtgärder i övrigt som behövs för att säkerställa naturgasförsörjningen. trädde föreskrifter om sådana planer och åtgärder i kraft. har medverkat i Samordningsgruppen för gasförsörjning enligt gasförsörjningsdirektivet 2004/67/EG. har regeringen fastställt en nationell strategi för en tryggad naturgasförsörjning och en nationell plan för att trygga naturgasförsörjningen i krissituationer. överlämnade till regeringen sin rapport på den svenska 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 elmarknaden vintrarna 2008/2009 och 2009/2010 (dnr N2009/5903/E). I rapporten anges att /2009 inleddes med betydande elimport till följd av att flera kärnkraftblock var ur drift och låg magasinsfyllnad i vattenkraftsmagasinen. Överföringskapaciteten från södra var också begränsad på grund av flera skadade kablar under . Trots dessa inskränkningar var aldrig kraftbalansen i ett ansträngt läge och den upphandlade effektreserven behövde inte aktiveras. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång på energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Jämförelser med konkurrentländer är viktiga när staten utformar de insatser som riktas mot eller har konsekvenser för den energiintensiva industrin. Bland annat är industrins konkurrenskraft viktig vid utformningen av klimatpolitiska mål och åtaganden. I Energiindikatorer 2009 visar grundindikator 8 att trenden för de flesta industrisektorerna är en minskande energianvändning per enhet förädlingsvärde. har den totala energianvändningen per förädlingsvärde minskat inom den totala tillverkningsindustrin. Av indikatorn framgår vidare att energiintensiteten i svensk industri är hög. Däremot är det inte korrekt att med utgångspunkt från den aktuella indikatorn hävda att svensk industri utnyttjar energin mindre effektivt än industrin i andra länder. Det är snarare ett uttryck för att industriproduktion i högre grad utgår från icke förädlade råvaror. Inom tre av de fyra studerade branscherna (massa och pappersindustri, kemisk industri, järn och stål samt verkstadsindustri) uppvisar den svenska industrin en lägre energianvändning per enhet förädlingsvärde än EU-genomsnittet. Av grundindikator 9 framgår att elintensiteten i svensk industri är hög jämfört med de flesta andra länder. Den visar också hur viktig el är som insatsvara för olika branscher och därmed hur känsliga dessa är för förändringar i elpriset. Grundindikator 10 visar att industrins elpriser sjönk efter avregleringen för att sedan stiga till betydligt högre nivåer. Åren 19982001 var våtår (med god tillgång på vatten i magasinen) vilket förklarar de sjunkande priserna, medan 2003 var ett torrår. De stigande priserna 20052008 kan delvis tillskrivas införandet av EU:s system för handel med utsläppsrätter och ökade fossilbränslepriser. stängdes den första kärnkraftsreaktorn i och stängdes den andra reaktorn. Enligt det avtal som träffats 1999 mellan staten, och utgår ersättning för merkostnader för avställnings- och servicedrift av de två reaktorerna. Den tidigare regeringen godkände ett tillämpningsavtal mellan staten, och som reglerar kompensationen till reaktorägarna för en förtida stängning av . Ersättningsutbetalningarna enligt avtalen uppgick till . Vidare lämnas en kapitalersättning till i form av ett skuldebrev som amorteras med . Utifrån propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163) har Utredningen om en samordnad reglering på kärnteknik- och strålskyddsområdet fått ett tilläggsuppdrag (dir. 2009:32). Uppdraget omfattar att ta fram förslag till ny lagstiftning för den samhälleliga prövningen av nya anläggningar som möjliggör kontrollerade generationsskiften i det svenska kärnkraftsbeståndet samt att lagen om kärnkraftens avveckling kan avskaffas och förbudet mot nybyggnad i lagen om kärnteknisk verksamhet tas bort.