prop · GX0355 · 2009-12-01 00:00:00 — Information om de statliga bidragen omfattning, fördelning mellan bidragsformer m.m. kommer dock att sammanställas regelbundet inom ramen för det uppföljningssystem som beskrivs i avsnitt 6.2. Anpassning av anslaget beroende på antalet bidragsberättigade organisationer har framfört att de olika anslagen för statsbidrag till det civila samhällets organisationer bör anpassas om en förordning förändras så att antingen fler eller färre organisationer blir bidrags- berättigade. Till skillnad från utredningen anser inte regeringen att det går att göra ett generellt ställningstagande i den frågan. Behovet, möjligheten och lämpligheten att öka eller minska ett statsanslag måste avgöras från fall till fall beroende på omständigheterna i varje specifik situation, t.ex. vilket utrymme som finns i statsbudgeten, om en ökning av anslaget skulle kunna innebära ett incitament för splittring av befintliga organisationer, i vad mån förändringen av villkor vidgat kretsen av bidragsberättigade organisationer m.m. I vissa situationer är det rimligt att anslaget ökas, men i andra lägen är det inte säkert att detta är lämpligt eller möjligt. Avgörandet måste därför ske i varje specifik situation. 11 Det civila samhällets finansiering Frågor om statliga bidrag till det civila samhällets organisationer har behandlats i avsnitt 10. Nedan beskrivs vissa frågor om andra finansie- ringskällor än bidrag samt skattefrågor. En mer omfattande datainsamling och beräkning av det civila sam- hällets ekonomi genomfördes som en provundersökning i samband med att det internationella klassifikationssystemet International Classification of () provades i (se vidare avsnitt 14.2). Det civila samhällets totala omsättning uppgick då till . Intäkterna fördelade sig enligt följande. -av omsättningen kom från offentliga bidrag, uppdrags- ersättningar och entreprenadersättningar. -kom från företag eller privatpersoner i form av gåvor och sponsring. - kom från egen verksamhet i form av medlemsavgifter, Prop. 2009/10:55 försäljning, spel och lotterier, inträdesavgifter m.m. Ungefär hälften av dessa inkomster bestod av medlemsavgifter, som således utgör en betydande inkomstkälla för många organisationer. Fördelningen mellan de olika intäktskällorna varierade emellertid stort mellan olika verksamhetsgrenar. Organisationer inom sjukvård var exempelvis till offentligt finansierade medan organisationer inom arbetsmarknad samt branschorganisationer endast tog emot offentlig finansiering till mellan av sina intäkter. De religiösa organisationerna var de som till den största delen, , var finansierade med gåvor. Då den reguljära svenska statistiken inte följer klassifikationssystemet ICNPO saknas senare statistik som belyser det civila samhällets ekonomi på motsvarande sätt. Enligt uppskattningar inom forskningen beräknades dock den samlade omsättningen i det civila samhället (exklusive ) ha vuxit till 2002 (se avsnitt 5.4.3). har donationer, penninginsamlingar och gåvor till det civila samhället också nära nog fördubblats. Vidare har det civila samhällets finansiering förändrats i det avseendet att omfattningen av verksamhet som utförs på uppdrag av den offentliga sektorn har ökat (se även avsnitt 8.2.1). En annan intressant uppgift är att de organisationer inom det civila samhället som har 90-konton ökade sin vinst från försäljning av varor med egenvärde från 1998 till 2007 enligt statistik från Svensk Insamlings- kontroll (SFI). Enligt forskaren hade donationer, penninginsamlingar och gåvor till det civila samhället nära nog fyrdubblats 2005 jämfört med (Ideella mål med offentliga medel. Insamlingarna till de organisationer som har så kallade 90-konton ökade från 1990 till 2000. fortsatte sedan att öka första år för att 2003 uppgå till , enligt Svensk Insamlingskontroll (SFI). andelen av insamlade medel är avsedda för insatser utomlands. sökningar visar dock att benägenheten att ge gåvor och donationer även för svenska ändamål ökade . olika verksamhetsområden jämförs så har de religiösa organisationerna den största andelen av sina inkomster från privata gåvor och bidrag. Även organisationer som bedriver internationell verksamhet får en stor del av sina inkomster från gåvor. fanns det 343 organisationer som hade 90-konto. ideella föreningar, stiftelser och trossamfund som har godkänts som 90- kontoinnehavare av Svensk Insamlingskontroll (SFI) och som granskas av SFI kan få ett 90-konto hos PlusGirot eller Bankgirot. användas för insamlingar bland allmänheten av de stiftelser, ideella föreningar och trossamfund som SFI godkänt. SFI:s statistik visar att organisationerna med 90-konton samlade in totalt 4,5 miljarder från Enligt samlas ungefär lika stora summor in utan att gå via 90-konton, t.ex. kollekt i kyrkor och Prop. 2009/10:55 bidrag via ideella aktiefonder. I enlighet med detta resonemang bör det alltså ha varit som svenska folket skänkte totalt sett 2007. Företaget genomförde en Gallupundersökning om svenska folkets syn på och givande till ideella hjälporganisationer (Gallupundersökning om svenska folkets syn på och givande till ideella hjälporganisationer, och Argument). Ideella hjälporganisationer definieras i undersökningarna som sådana organisationer som bygger sin verksamhet på penninggåvor, donationer och frivilligarbete och som arbetar med att hjälpa människor och natur. De intervjuade var slumpmässigt utvalda personer och antalet intervjuade var 500 personer. Snarlika undersök- ningar har genomförts , varför resultaten från de fem undersökningarna kan jämföras. Den första undersökningen genomfördes , efter tsunamikatastrofen. I undersökningen 2009 uppgav av kvinnorna och av männen att de skänkt pengar till någon ideell hjälporganisation . Genomsnittet låg därmed på . Resultatet i undersökningarna i detta avseende har legat på en stabil nivå , bortsett från i undersökningen strax efter tsunamikatastrofen, när av de undersökta svenskarna uppgav att de hade skänkt pengar till någon ideell hjälporganisation. Det bör dock noteras att frågan endast gällde hur stor andel av befolkningen som uppgav att de skänkt pengar, inte hur mycket pengar de hade skänkt. Röda Korset, och Cancerfonden är de i särklass vanligaste mottagarna av penninggåvor i . Undersökningen tyder på stora skillnader mellan människor i olika åldrar avseende gåvor till hjälporganisationer. I undersökningen var det i den yngsta åldersgruppen () som uppgav att de skänkt pengar till någon hjälporganisation . Bland de äldsta i undersökningen (eller äldre) var denna andel . har en reglerad marknad för lotterier som är förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Spelverksamhet bedrivs av staten genom det helägda bolaget (nedan kallat ) medan folkrörelserna bedriver spel genom de olika organisationerna. Spel har ensamrätt på att bedriva vadhållning på idrottstävlingar i mer än en kommun, automatspel om pengar och kasinospel. ensamrätt på att bedriva bingospel. Traditionella lotterier bedrivs av både Hästsporten bedriver spel genom bolaget och Galopp (ATG), som har ensamrätt för vadhållning 2007 hade folkrörelserna inkomster från spel om totalt Av denna summa kom från , från Folkspel, 290 miljoner kronor från bingo och från övriga föreningslotterier. Från Svenska Spels överskott fick 2008 Prop. 2009/10:55 och för ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. beslut om regeringens proposition Statens stöd till idrotten (prop. 2008/09:126) kommer det överskott från AB som fördelas till idrottsrörelsens och ungdomsorganisationernas lokala verksamheter att ersättas av stabila och förutsägbara anslag. Frågan om föreningslivets roll på spel- och lotterimarknaden har utretts ett flertal gånger . föreslog i sitt slutbetänkande Från tombola till Internet översyn av lotterilagstiftningen (SOU 2000:50) att Svenska Spels tillstånd inom lotteriområdet borde inskränkas till att endast omfatta två lotterier och att lotterierna i övrigt i princip ska vara folkrörelsernas marknad. I den efterföljande propositionen Vissa frågor inom spelområdet m.m. (prop. 2002/03:93) ansåg dock regeringen att den rådande produktfördelningen mellan , ATG och folkrörelserna skulle bestå. tillsattes en ny utredning för att se över lagstiftningen inom spel- och lotteriområdet. I slutbetänkandet Spel i en föränderlig värld (SOU 2006:11) ansåg utredaren att några ändringar inte borde föreslås i fråga om folkrörelsernas tillträde till spel- och lotterimarknaden. Utredaren fann inget skäl att ändra på den rådande produktfördelning. Utredningen diskuterade även frågan om att öppna en del av marknaden genom ett licenssystem när det gäller vadhållning. I ett sådant system skulle folkrörelserna få tillträde till denna marknad på samma villkor som , ATG och även kommersiella aktörer. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå en långsiktigt hållbar svensk spelreglering. I utredarens uppdrag ingick att allsidigt belysa vilka ekonomiska effekter införlivandet av eventuellt nya aktörer på spelmarknaden skulle få för folkrörelserna, bl.a. idrottsrörelsen och ungdomsorganisationerna, samt analysera förutsättningarna för att fortsatt låta folkrörelserna vara befriade från skatt. Utgångspunkten för uppdraget var att folkrörelsernas roll i egenskap av spelanordnare på marknaden i möjligaste mån ska vara oförändrad. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande En framtida spelreglering (SOU 2008:124) . I utredningen konstateras att den svenska spel- och lotterimarknaden väsentligen är förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna, medan kommersiella intressen endast har tillåtits i mycket begränsad omfattning. Ett av utredningens förslag handlar om möjligheten att införa en delvis ny tillståndsmodell för spel- marknadens aktörer. Modellen skulle innebära att kommersiella intressen kan få tillstånd att anordna vadhållning (oddsspel och tipsspel) med undantag för vadhållning i samband med hästtävlingar. Enligt förslaget skulle tillstånden ge rätt att anordna vadhållningen såväl över Internet som hos spelombud. Utredningen har remissbehandlats och förslagen bereds inom . Skattefrågor är centrala för det civila samhällets organisationer, bl.a. med avseende på organisationernas möjligheter till egenförsörjning genom försäljning av varor och tjänster. Vidare är det mycket angeläget för civilsamhällets organisationer, där merparten av arbetet bedrivs frivilligt och oavlönat, att den administrativa bördan inte blir för tung. Om administrationen blir omfattande, t.ex. för att redovisa mervärdesskatt, är risken stor att det blir allt svårare hitta personer som oavlönat kan sköta organisationernas ekonomi och bokföring. Ett mycket stort antal organisationer inom det civila samhället saknar avlönad personal och kunde därmed få svårt att fortsätta sin verksamhet. finns det andra organisationer som bedriver en omfattande och till stora delar kommersialiserad verksamhet och som även har avlönad personal. Skattelagstiftningen har när det gäller civilsamhällets organisationer försökt balansera mellan att, å ena sidan, lämna ett stort utrymme för den verksamhet som till stor del bedrivs av frivilliga för allmännyttiga ändamål och , å den andra, behandla de verksamheter som är övervägande kommersiella till sin natur enligt samma principer som annan kommersiell verksamhet. Gränserna är emellertid långt ifrån klara eller entydiga och diskuteras därför återkommande. En central fråga är också hur det civila samhället ska gynnas genom olika typer av skattefördelar. omfattas många ideella föreningar, registrerade trossamfund och stiftelser av skattelättnader när det gäller inkomstskatt. Därutöver övervägs förslag om möjligheter till skattereduktion för dem som skänker gåvor till det civila samhällets organisationer. Ytterligare en viktig fråga är vilken skyldighet det civila samhällets organisationer bör ha att redovisa mervärdesskatt. Dessa tre skattefrågor med anknytning till det civila samhället har utretts och beskrivs nedan (avsnitt 11.4.3). 11.4.2Folkrörelseutredningens bedömning om skatteincitament har avslagit ett flertal motioner med förslag om avdragsrätt för gåvor till organisationer inom det civila samhället. I budgetpropositionen (prop. 2006/07:1) angav dock regeringen att den hade ambitionen att utreda frågan om skatteavdrag för donationer till forskning och ideell verksamhet. föreslog att den aviserade utredningen också skulle få i uppdrag att utreda möjligheterna till skatteavdrag för medlemsavgifter upp till en viss gräns. Utgångspunkten för förslag var att det framförts i forskningen att en avdragsrätt för gåvor till det civila samhällets organisationer troligen skulle medföra ökade inkomster för många organisationer. Utredningen ansåg att om skattefördelar, såsom avdragsrätt, infördes på detta område skulle detta kunna öka organisationernas självständighet gentemot staten genom bättre möjlig- heter till egen finansiering. Utredningen hänvisade till forskaren (Ideella mål med offentliga medel, 2005), som framfört att det är svårt att se att ökade avdragsmöjligheter för gåvor skulle främja medborgerligt inflytande och därmed också demokratin. anser att om man vill stärka demokratin inom det civila samhället skulle det vara bättre att medge avdragsrätt för medlemsavgifter. Därmed skulle organisationerna också kunna höja medlemsavgifterna och göra sig mer beroende av sina medlemmar. Detta skulle i sin tur innebära att det civila samhällets organisationer skulle bli mindre beroende av offentliga myndigheters bidragspolitik. instämde i detta resonemang. Mot bakgrund av det minskande medlemsunderlaget bland det civila samhällets organisa- tioner borde medlemskapets betydelse som grund för samverkan och finansiering stärkas, ansåg utredningen. Detta skulle kunna ske genom att medlemmarna ges möjlighet att göra avdrag för medlemsavgiften i sina deklarationer så att organisationerna kan höja medlemsavgiften och göra sig mer beroende av sina medlemmar, menade utredningen. Försvarsmakten, Kriminalvården, , Amatörkulturens Samrådsgrupp, , Handikappförbundens Samarbetsorgan, Hela ska Leva, , , , , bisexuellas och transpersoners rättigheter, Rädda Bar- nen, , och tillstyrker utredarens förslag om att utreda frågan om skatteavdrag för medlemsavgifter upp till en viss gräns. Ett flertal remissinstanser, däribland , Folkets Hus och Parker, Forum för frivilligt socialt arbete, Frivilligorganisa- tionernas Insamlingsråd, Hela Människan, , Ideella föreningars , , Mental Hälsa, , Samarbetsorgan för etniska organisationer i , , Sociala Missionen Svenskt Friluftsliv, , och avstyrker utredarens förslag om att utreda möjligheten till avdrag för medlemsavgifter eller anser att frågan är problematisk. Organisationerna pekar bl.a. på att en avdragsrätt skulle kunna leda till ojämlikhet mellan grupper beroende på inkomst, driva upp nivåerna på medlemsavgifterna, medföra betydande gränsdragnings- problem eller ge alltför begränsade positiva effekter. stöd till trossamfund (SST) och Kristna Råd (SKR), anser att trossamfunden skulle missgynnas om en avdragsrätt skulle införas. När utkastet till proposition offentliggjordes pågick de tre skatterättsliga utredningar som beskrivs i avsnitt 11.4.3. slutredovisat sitt arbete och utredningarnas förslag bereds inom Prop. 2009/10:55 . Remissinstanser som lämnat yttranden på utkastet till proposition , Civilsamhällets organisationer i sam- verkan (Civos) och Svenska Röda Korset efterlyser mer av helhetssyn och långsiktig analys på det civila samhällets behov och resurser, t.ex. i form av en utredning om det civila samhällets långsiktiga finansiering. 5i12-rörelsen anser att allmännyttig verksamhet bör vara momsbefriad samt att riktlinjerna för EU-programmen bör förändras så att de ger möjlighet även för små organisationer att tilldelas medel. Konsumenter framför att en möjlighet till skatteavdrag för gåvor skulle vara en stimulans som borde öka viljan att skänka pengar till organi- sationer, vilket skulle vara positivt för organisationerna, som inte alla organisationer har samma möjligheter att attrahera givare. Konsumenter anser att en sådan avdragsmöjlighet bara kan utgöra ett komplement till och inte ersätta de offentliga bidragen till det civila samhället. Våra Gårdar framför oro för att stora delar av det civila samhället, bl.a. all uthyrning av verksamhetslokaler, ska komma att beläggas med mervärdesskatt som ett resultat av översynen av mer- värdesskattereglerna om yrkesmässig verksamhet. Detta skulle medföra ökade kostnader för mindre föreningar, förlorade hyresintäkter för de lokalägande föreningarna samt utökat administrativt arbete för det civila samhällets organisationer. Utredningen om skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet () tillsattes . Utredningens uppdrag var att analysera för- och nackdelar med skatte- incitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet som ett komplement till andra stödformer samt att utarbeta ett förslag med författningstext om sådana incitament (dir. 2008:102). Uppdraget berörde även den av diskuterade frågan om avdragsrätt för medlemsavgifter. I direktiven sägs att med gåvor avses i samman- hanget förmögenhetsöverföringar utan motprestationer. Utredaren skulle därför analysera om det, även om ett system med skatteincitament för gåvor införs, är möjligt att upprätthålla en ordning där avgifter för medlemskap i olika organisationer inte kan dras av. I betänkandet (SOU 2009:59) framför den särskilde utredaren sin uppfattning att, även om det finns det fördelar med skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksam- het, så överstiger nackdelarna fördelarna. I utredarens uppdrag ingick emellertid att oavsett utfallet av en jämförelse mellan fördelar och nackdelar lämna ett förslag till hur skatteincitament skulle kunna införas. Utredningens förslag innebär att den som ger gåvor till s.k. godkända gåvomottagare ska kunna medges en skattereduktion om högst för fysiska personer och högst för juridiska personer. ska enligt förslaget besluta vilka som kan vara godkända gåvomottagare efter ansökan. Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund ska enligt förslaget kunna bli godkända gåvomottagare bl.a. under förutsättning att de är s.k. inskränkt skatt- skyldiga enligt inkomstskattelagen (1999:1229), och att de främjar forskning eller driver en verksamhet med sikte på hemlösa, sjuka, handikappade, missbrukare och allmänt hjälpbehövande i och i utlandet. När det gäller forskning föreslås universitet och högskolor kunna bli godkända gåvomottagare. Utredningen beräknar att ett sådant system skulle innebära att gåvorna till de godkända gåvomottagarna ökar med . Skattebortfallet beräknas till . Härtill kommer kostnader för och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Finansieringen föreslås ske genom skattehöjningar och genom att hantering av godkända gåvomottagare avgiftsbeläggs. Utredningen ansåg inte att dess förslag rörande skattereduktion för gåvor till forskning och ideell verksamhet skulle innebära att det nu gällande förbudet mot avdrag för medlemsavgifter behöver ändras. Den föreslog alltså inte en avdragsrätt för medlemsavgifter. Utredningen har remissbehandlats och förslagen bereds inom . Ideella föreningar, registrerade trossamfund och stiftelser är, i likhet med andra svenska juridiska personer, i princip skattskyldiga för alla sina inkomster i och från utlandet. Inkomstskatten är statlig och tas ut av den beskattningsbara inkomsten. Det finns emeller- tid särskilda regler på inkomstbeskattningens område som på olika sätt undantar ideella föreningar, registrerade trossamfund och stiftelser från skattskyldighet. Ideella föreningar som är att anse som allmännyttiga kan bli inskränkt skattskyldiga, vilket betyder att de undantas från skattskyldighet för vissa inkomster. För inskränkt skattskyldighet krävs att den ideella föreningen uppfyller ett antal i lagen angivna villkor. Som ett första villkor gäller att föreningen har till huvudsakligt syfte att, utan begränsning till medlem- marnas eller andra bestämda personers ekonomiska intressen, främja vissa allmännyttiga ändamål, såsom religiösa, politiska, idrottsliga eller kulturella ändamål (det s.k. ändamålskravet). Vidare ska föreningen bedriva en verksamhet som uteslutande eller så gott som uteslutande tillgodoser sådana ändamål (verksamhetskravet). Som ytterligare förut- sättning gäller att föreningen ska bedriva en verksamhet som skäligen svarar mot avkastningen på föreningens tillgångar (fullföljdskravet). Slutligen får föreningen inte utan särskilda skäl vägra någon inträde som medlem (öppenhetskravet). Om den ideella föreningen uppfyller dessa krav är den inte skattskyldig för kapitalinkomster. Föreningen kan även befrias från skattskyldighet för inkomster från viss näringsverksamhet. För de registrerade trossamfunden gäller samma regler som för de ideella föreningarna. Även stiftelser kan vara inskränkt skattskyldiga om de främjar vissa i lagen särskilt angivna kvalificerat allmännyttiga ändamål (ändamåls- kravet), tillgodoser ändamålet i sin verksamhet (verksamhetskravet) och fullföljer detta ändamål (fullföljdskravet). Kravet på kvalificerad allmän- nytta gör att skattebefrielsen är snävare för stiftelser än för ideella föreningar. De ideella föreningarna, de registrerade trossamfunden liksom många stiftelser har till följd av reglerna om inskränkt skattskyldighet i stor uträckning blivit befriade från skatt på sina inkomster. Det finns även utrymme för att de bedriver viss näringsverksamhet utan att den ideella och allmännyttiga karaktären, och därmed skattebefrielsen, går förlorad. Motiven för dessa förhållandevis förmånliga skatteregler för det civila samhället har ansetts etablerade . I en proposition 1977 om ändrade regler för beskattning av ideell föreningar, m.m. (prop. 1976/77:135) angav det föredragande statsrådet att Ideella föreningar kännetecknas av att enskilda personer samverkar för att främja sådana ändamål som i regel utan vidare brukar anses allmännyttiga. Just denna på det enskilda initiativet grundade form av samverkan har enligt min mening ett mycket betydande värde för vårt samhällsliv. Jag vill här särskilt betona att värdet inte bara ligger i att de ideella föreningarna förbättrar livsvillkoren för stora persongrupper och därigenom utgör ett värdefullt komplement till det allmännas insatser. Ett minst lika stort värde har enligt min mening själva föreningsarbetet, dvs. det förhållandet att enskilda personer frivilligt och oftast utan ersätt- ning samverkar för att lösa olika ideella uppgifter. Lagstiftningen måste därför utformas så att goda förutsättningar skapas för föreningsverksamhet av detta slag. Av grundläggande betydelse i detta sammanhang är givetvis den i regeringsformen inskriva rätten till mötesfrihet, föreningsfrihet och religionsfrihet. Även skattelag- stiftningen bör emellertid utformas så att den inte motverkar förekomsten av ett vitalt föreningsliv. måste naturligtvis tillses att reglerna inte får ett sådant innehåll att de kan utnyttjas för att uppnå inte avsedda skatteförmåner. beslutade regeringen att uppdra till en särskild utredare att se över bestämmelserna om inkomstbeskattning av stiftelser, ideella föreningar och vissa andra juridiska personer (Stiftelse- och förenings- skatteutredningen, dir. 2007:97). Utredarens huvuduppgift var att ut- arbeta enkla och likformiga regler på området. I uppdraget ingick också att pröva i vilken mån skattereglerna kan göras enhetliga för stiftelser och ideella föreningar. I direktiven till utredningen anger regeringen att det grundläggande motivet för skattefriheten för ideella föreningar är att gynna medlemmarnas samverkan på ideell grund. Ett annat motiv har varit att de allmännyttiga verksamheter som de ideella föreningarna i hög grad utövar är till förmån för samhällslivet. Genom deras verksamheter kan det sägas att samhället besparas utgifter som det annars skulle ha haft.