prop · GX031d3 · 2009-09-21 00:00:00 — Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom (), , , Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () och Expertgruppen för miljöstudier (EMS). mål är att prognoser och medelfristiga kalkyler för den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet ska vara tillförlitliga som beslutsunderlag. De makroekonomiska prognosernas precision redovisas och kommenteras regelbundet, bl.a. i årsredovisning. ska bidra till målet genom att följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken och i den ekonomiska politik som och regeringen beslutar om. ska även verka för en ökad offentlig diskussion i samhället om den ekonomiska politiken. ska bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida finanspolitiska och samhällsekonomiska avgöranden. EMS ska bidra till att bredda och fördjupa underlagen för politiska och samhällsekonomiska avgöranden inom miljöområdet. Fokus för gruppens arbete ligger på miljöpolitiken. Målet för området är tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma måluppfyllelsen av prognos- och analysverksamheten används dels kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels de omdömen om prognoserna och analyserna som lämnas av användarna. För ESV:s prognoser gäller att de ska vara tillförlitliga och ha hög precision. De bakomliggande analyserna ska vara tolkningsbara och dokumenteras tydligt. ESV:s uppdrag inom området är att tillgodose statsmakternas och allmänhetens behov av information om den statliga ekonomin. ESV lämnar kvartalsvis kort- och medelfristiga prognoser till regeringen över statsbudgeten, månadsvisa uppföljningar av statsbudgetens utfall och en årlig uppföljning av prognosprecisionen samt underlag för årsredovisningen för staten. ESV producerar även finansstatistik över 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 den statliga verksamheten som underlag till nationalräkenskaperna. Vidare lämnar ESV underlag till statsbudgetens utfall. ESV:s prognoser byggs upp underifrån genom prognoser på enskilda anslag och inkomsttitlar. Detta innebär att prognosen på aggregerad nivå byggs upp av en stor mängd delkomponenter. ESV har förbättrat verktygen för att kunna analysera den helhetsbild som framträder av prognoserna för de enskilda delarna. Även analysen av den sammantagna utvecklingen i trygghetssystemen (arbetslöshetsersättning, sjukpenning, föräldrapenning etc.) har förstärkts. har ESV gjort en specialanalys av hur konjunkturkänsligt budgetsaldot är. Från och med den tredje budgetprognosen har ESV även beräknat ett strukturellt finansiellt sparande för staten för att ge en bild av den underliggande utvecklingen av statens finanser. ESV har även förbättrat analysen av skatteintäkterna genom att utveckla metoder för prognoser inom viktiga områden som företagsskatt och hushållens kapitalskatt. ESV gör en uppföljning av träffsäkerheten i föregående års budgetprognoser. Uppföljningen görs utifrån den genomsnittliga avvikelsen rensad för de effekter som beror på nya politiska beslut eller ändrade makroekonomiska förutsättningar. Uppföljningen visar att budgetprognoserna hade en relativt god träffsäkerhet. avvek prognoserna för takbegränsade utgifter igenomsnitt med från det faktiska utfallet. Det motsvarar av utgifterna under utgiftstaket. Inkomstprognoserna avvek med eller av inkomsternas omslutning. Träffsäkerheten för budgetprognoserna avseende 2008 var sämre än genomsnittet vad beträffar de takbegränsade utgifterna. För inkomsterna var dock precisionen bättre än genomsnittet för perioden. De fem prognostillfällena resulterade i ett medelfel om för takbegränsade utgifter och för statsbudgetens inkomster. Enligt ESV:s bedömningsskala, som baseras på historiska avvikelser, uppfylldes målet om hög precision fullt ut för inkomstprognoserna, men endast delvis för utgiftsprognoserna. Större prognosavvikelser förekom på fyra utgiftsområden: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, Arbetsmarknad, Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt Försvar och beredskap mot sårbarhet. För samtliga utgiftsområden överskattades utgifterna. Viktiga förklaringar till detta var att nedgången av antalet sjukpenningdagar fortsatte och blev kraftigare än beräknat, vilket ledde till en överskattning av utgifterna för sjukpenning i de fyra första prognoserna. Utgifterna för utgiftsområdet Arbetsmarknad överskattades främst till följd av att andelen av de arbetslösa som fick ersättning från arbetslöshetsförsäkringen blev lägre än beräknat. Utgifterna för utgiftsområdet Försvar och beredskap mot sårbarhet överskattades till följd av att medel inte utnyttjades i beräknad utsträckning beroende på bl.a. förseningar i materielleveranser. För utgiftsområdet Hälsovård, sjukvård och social omsorg överskattades utgifterna huvudsakligen till följd av att utnyttjandet av det nya tandvårdssystemet, som infördes , blev lägre än beräknat. Prognoserna för statsbudgetens inkomster, rensat för avvikelser som beror på politiska beslut eller den makroekonomiska utvecklingen, var överskattade framför allt i prognoserna i mitten av året. Förklaringen är främst att inkomsterna från företagsskatter blev lägre än beräknat då vinstutsikterna i företagssektorn drastiskt försämrades . Även betalningsdifferensen överskattades. bedriver regelbunden prognosverksamhet samt utvecklar metoder och modeller för prognoser och makroekonomiska analyser. Institutet publicerar också barometerundersökningar av företag och hushåll samt arbetar med frågor som rör den ekonomiska statistikens kvalitet och utveckling. tillfördes extra medel för att ytterligare kunna höja kvaliteten i sitt makroekonomiska prognos- och analysarbete. De extra medlen har huvudsakligen använts till att förbättra prognoserna för de offentliga finanserna och till utveckling av nya modeller samt till uppdatering av existerande tidsserieekonometriska prognosmodeller. Den genomsnittliga precisionen i de prognoser som gjorde för den makroekonomiska utvecklingen redovisas för tre nyckelvariabler i den sista kolumnen i tabell 7.1. Mätt på detta sätt var träffsäkerheten i , liksom andra prognosmakares, prognoser för BNP-tillväxten 2008 mycket sämre än den varit . BNP-prognos var dessutom sämre än genomsnittsprognosen för ett antal prognosinstitut. En jämförelse med andra prognosmakare finns i senaste prognosutvärdering ekonomiska vårproposition (prop. 2008/2009:100, bil. 2, avsnitt 2). Däremot var träffsäkerheten i prognoser för arbetslöshet avseende 2008 betydligt bättre än övriga prognosmakares. När det gäller inflationsprognoserna hade ungefär lika stora prognosfel som de andra prognosmakarna. Tabell 7.1 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Medelvärde av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för prognosinstitut1. BNP, volymutveckling, procent Arbetslöshet, nivå, Inflation, KPI, årsmedelvärde, procent 1Institut: , , , Nordea, , , , , . Anm.: På grund av ändrade definitioner för arbetslöshet är jämförelsen mellan olika prognosmakare svårare att göra . begränsas därför beräkningen av medelvärdet till prognoserna från , och regeringen. Utöver den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten genomför fördjupade analyser inom olika specialområden av betydelse för förståelsen av den makroekonomiska utvecklingen. Analyserna ingår i det kontinuerliga utvecklingsarbetet och redovisas bl.a. i form av fördjupningsrutor i publikationen Konjunkturläget. Institutet genomför även mer 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Såväl den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten som den fördjupade makroekonomiska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete. Utvecklingsinsatserna inom det makroekonomiska området inriktades bl.a. på att utveckla de ekonomiska simuleringsmodellerna KIMOD och FIMO samt ett antal ekonomiska tidsseriemodeller. tog även institutet fram en s.k. BVAR-modell som har förstärkt analysen av de realekonomiska konsekvenserna av finanskrisen. utvecklades vidare en ny version av makromodellen KIMOD. påbörjade också arbetet med att ta fram en modell för att beräkna det s.k. BNP-gapet. Likaså uppdaterades beräkningar av jämviktsarbetslösheten. allt mer involverat i miljömålsarbetet Inom det miljöekonomiska området blir allt mer involverat i miljömålsarbetet. har Allmän jämviktsmodell EMEC bl.a. använts på uppdrag av regeringen för att analysera de samhällsekonomiska effekterna av Klimatberedningens handlingsplan för svensk klimatpolitik. har även gjort samhällsekonomiska modellberäkningar på uppdrag. På uppdrag av regeringen har Statskontoret genomfört en översyn och utvärdering av arbetet med utvecklingen av monetära miljöräkenskaper och miljöekonomisk analys (dnr Fi2008/2301). Utvärderingen omfattar erfarenheterna av de tre uppdrag med efterföljande arbete som regeringen lade på , samt (prop. 1993/94:100, bilaga 1.4). Resultatet av översynen har redovisats till regeringen och därefter remissbehandlats. Utredaren konstaterar i sin rapport att den miljöekonomiska verksamheten vid de ovannämnda tre myndigheterna i stort sett fungerar väl och finner därför inga skäl för att radikalt ompröva dagens modell. Utredaren föreslår att , som är den av de tre myndigheterna som har en tydligt fristående miljöekonomisk analysroll, ges en utökad och förstärkt roll på området. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 innebär att bör arbeta med att ge miljöekonomiskt metodstöd åt myndigheter m.fl. när dessa ska göra samhällsekonomiska konsekvensanalyser av planerade åtgärdsförslag på exempelvis miljöområdet, att utveckla ett bredare utbud av modeller än , samt att agera bryggfunktion mellan forskning och politik/praktik på området (bl.a. genom att inrätta ett miljöekonomiskt råd). Remissinstanserna tillstyrker i huvudsak förslaget. Förslaget bereds i . lämnade sin andra rapport finanspolitik till regeringen. Med rapporten som utgångspunkt anordnade finansutskottet en offentlig utfrågning av rådets ordförande och finansministern. I Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitt 12 Granskning, kontroll och ekonomisk styrning, kommenterar regeringen rådets rapport. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi bedriver i första hand projekt genom att lägga ut uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier. Därutöver gör också egna studier. Projekten mynnar ut i rapporter som publiceras i en egen skriftserie. I samband med publicering av ESO-rapporter anordnas seminarier eller konferenser. startade sitt arbete och publicerade sina första två rapporter . finns 16 pågående projekt som planeras att publiceras som ESO- rapporter . I likhet med lägger EMS ut uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier och publicerar rapporter i en egen skriftserie. EMS har publicerat nio rapporter. Expertgruppen har just nu elva pågående projekt, som kommer att publiceras som EMS-rapporter löpande under innevarande och . Expertgruppernas arbete leds av respektive styrelse. De båda expertgrupperna har ett gemensamt kansli och en referensgrupp, bestående av tjänstemän från med relevant sakkunskap, finns knuten till kansliet. Kansliet medverkar i arbetet med att ge uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier. Kansliet tar också fram förslag till studieområden och medverkar i upprättandet av projektplaner inför styrelsernas beslut. Till de studier som görs knyts också referensgrupper som består av olika sakkunniga: forskare, andra experter och tjänstemän med relevant sakkunskap från . Regeringen bedömer att målet för ESV:s verksamhet i stort är uppfyllt. ESV:s verksamhet har resulterat i prognoser och utfallsinformation av god kvalitet. Regeringen bedömer att såväl de speciella fördjupningar som gjorts i enskilda budgetprognoser som den metodutveckling som bedrivits har gett upphov till bättre kvalitet på underlaget som levererats jämfört . När olika konjunkturbedömares prognosprecision ska jämföras är det olämpligt att utgå från resultaten för ett enskilt år eftersom tillfälligheter då får stort genomslag. I tabell 7.2 redovisas därför femåriga glidande medelvärden för de olika institutens prognosfel. Tabellen visar att precision ligger i nivå med genomsnittet för andra prognosinstitut när det gäller prognoserna för BNP och arbetslöshet medan precisionen såvitt avser prognoserna för inflationen är något bättre än genomsnittet. De olika svenska prognosinstitutens bedömningar är inte oberoende av varandra. rapporter och databaser används i stor utsträckning av andra prognosmakare som underlag och utgångspunkt för deras prognoser. Tabell 7.2 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Femåriga glidande medelvärden av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för prognosinstitut1. BNP, volymutveckling, procent Arbetslöshet, nivå, procent Inflation, KPI, årsmedelvärde, procent 1Institut: , , , Nordea, , , , . ingår dock inte i jämförelsen för inflationen. Anm.: På grund av ändrade definitioner för arbetslöshet är jämförelsen mellan olika prognosmakare svårare att göra . Därför beräknas inget glidande medelvärde . Vid sidan av det kontinuerliga arbetet med att förbättra den kvantitativa prognosprecisionen har utvecklat sina rapporter i riktning mot en mer fördjupad analys. Regeringens bedömning är att detta har gjort rapporterna mer användbara som underlag för diskussioner och beslut i eko- nomisk-politiska frågor. Målen för de makroekonomiska prognosernas precision bedöms vara uppfyllda. Även när det gäller de kvalitativa målen för den makroekonomiska prognosverksamheten bedöms målen vara uppfyllda. Regeringen gör bedömningen att , i enlighet med sitt uppdrag, har bidragit till att utveckla den ekonomiska statistikens kvalitet. Regeringen bedömer att genom publiceringen av rapporten , arrangerande av konferenser och seminarier, den egna skriftserien m.m. har uppnått målen om en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och effektivitet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi och Expertgruppen för miljöstudier och har en viktig roll genom att de bidrar till arbetet med att ta fram kvalificerade underlag för den ekonomiska politikens utformning. Tillförlitlighet och hög precision ska även i fortsättningen gälla för ESV:s budgetprognoser. Ut- vecklingsarbetet ska fortsätta. Det är viktigt att ESV har en egen analyskompetens avseende makroekonomi. Vidare ska ESV fortsätta arbetet med att förbättra bevakningen och analysen av utvecklingen av statens finanser samt löpande redovisa sina slutsatser till . Dokumentationen av prognoserna ska tydliggöra underliggande analyser och bedömningar under respektive prognosområde. Inom den makroekonomiska prognos- och analysverksamheten ska även i fortsättningen prioritera förbättrad prognosprecision genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen samt genom fortsatt metod- och modellutveckling. En översyn och utvärdering har genomförts av arbetet med anknytning till utvecklingen av monetära miljöräkenskaper och miljöekonomisk analys (se avsnitt 7.3.1). Förslaget bereds, som tidigare nämnts, i . Den miljöekonomiska verksamheten ska i fortsättningen lägga särskild vikt vid sådan samhällsekonomisk analys som förbättrar beslutsunderlaget för svensk miljö- och klimatpolitik. För att ta fram underlag för detta är det viktigt att det finns modeller som förmår analysera samspelet mellan dels den ekonomiska utvecklingen och dess miljöpåverkan, dels effekterna av olika styrmedel på den ekonomiska utvecklingen. ska även i fortsättningen, med utgångspunkt i den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen, följa upp och granska om de grundläggande målen för finanspolitiken uppnåtts. Regeringen lägger stor vikt vid analyser och forskning som grund för den framtida ekonomiska politikens utformning. Det finns också ett behov av oberoende underlag för prövning av existerande verksamheter. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tidigare expertgrupper visar på värdet av att det finns ett särskilt forum för möten mellan forskning och politik, där en hög grad av oberoende förenas med närhet till beslutsfattandet. I direktiven för (dir. 2007:46) och EMS (dir. 2003:85, 2007:47) anges att regeringen avser att låta utvärdera expertgruppernas arbete . Utvärderingen av bör för att vara meningsfull ske när expertgruppen har varit verksam och har publicerat fler rapporter. och bör utvärderas , eftersom de båda expertgruppernas verksamhetsområden ligger nära varandra och de har ett gemensamt kansli. Regeringen avser att låta utvärdera expertgruppernas arbete tidigast . Budgetförslag för finns under avsnitt 3.5. 1 Motsvarar 7 297 tkr prisnivå. Anslaget används för Finanspolitiska rådets förvaltningskostnader. Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:6 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 1 Motsvarar 52 633 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. En mindre del av myndighetens verksamhet finansieras av avgifter. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.7 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:7 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av de fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl inte ansetts lämpliga att förvalta i bolagsform, bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden och vissa fastigheter som har donerats till staten. Kulturarvsfastigheter förvaltas tillsammans med vissa andra fastigheter av (). (FortV) förvaltar fastigheter som i huvudsak används för försvarsändamål. Verksamheten finansieras framför allt genom avgifter, dvs. I området ingår också statens lokalförsörjning. -Myndigheterna ska uppfattas som goda och serviceinriktade hyresvärdar. -Hänsynen till miljö- och kulturmiljövärden ska i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. SFV och FortV ska i sin verksamhet uppnå ett resultat som efter finansiella poster motsvarar en viss avkastning på genomsnittligt myndighetskapital. Avkastningskravet ligger på för SFV och för FortV. Målet när det gäller SFV:s bidragsfastigheter är att intäkterna ska öka. Bidragsfastigheterna är de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Målet för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I korthet innebär detta att de fastighetsförvaltande myndigheterna ska tillämpa följande övergripande målsättningar. -Fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. -Fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktig lämplig nivå. -Hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. SFV och FortV är de två största förvaltarna av statens fastigheter. De förvaltar bl.a. olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader och ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. Kammarkollegiet, , , , , , och vissa affärsverk. Fastigheternas värdeförändring framgår av tabell 8.1. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom Bokfört värde i 1 SFV och FortV:s andel 1 Uppgifterna i tabellen bör bedömas med viss försiktighet då bl.a. vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde inte behöver tas upp i balansräkningen. SFV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick på till . har en bytesaffär genomförts med som inneburit att förvärvat fastigheten i , som var en av de fastigheter som SFV tog över från . SFV förvärvade i affären fem kommersiella kulturfastigheter från . FortV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick på till , vilket är en viss ökning beroende på den ökade investeringstakt som följt av tidigare försvarsbeslut. Lokalarea (1000m2) 1 Förvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea, omräkningsfaktor till lokalarea är 0,83 (omräkningsfaktor var tidigare 0,8). har inga större förändringar skett vad avser SFV:s totala lokalarea. Uppgifterna om lokalarea för FortV omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. FortV:s lokalarea har minskat som en konsekvens av försvarsbesluten , 2000 och 2004. uppgick SFV:s resultat till ca . Avkastningskravet till staten omfattade , vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighetskapitalet. Tabell 8.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för FortV:s resultat uppgick till ca . Statens avkastningskrav uppgick till , vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighetskapitalet. Det lägre resultatet beror på att FortV lämnade kompensation till sina hyresgäster för tidigare överuttag av hyror. Tabell 8.4 Uppgifter om det ekonomiska läget för SFV har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter, uppfyllt de mål som regeringen ställt upp och genomfört sitt uppdrag på ett tillfredställande sätt. Mätningar avseende kundernas uppfattning om myndigheten genomfördes och visar på goda resultat vad avser kundnöjdhet. Myndigheten har även uppfyllt sitt avkastningskrav. Behovet av underhållsåtgärder på bidragsfastigheterna är även fortsättningsvis omfattande. Regeringen gav därför i uppdrag att dels se över de nuvarande kriterierna för vilka fastigheter som ur ett kulturhistoriskt perspektiv ska förvaltas av staten, dels redovisa förslag om en övergripande inriktning på arbetet med att bevara dessa statliga fastigheter. Regeringen gav också SFV i uppdrag att, utifrån den av redovisade översynen, lämna förslag på vilka fastigheter, inklusive s.k. bidragsfastigheter, som långsiktigt bör förvaltas av staten. SFV skulle även utvärdera den nu gällande inriktningen och målsättningen för myndighetens förvaltning av s.k. bidragsfastigheter samt redovisa en lämplig modell för en framtida förvaltning. SFV skulle också enligt uppdraget redovisa en beräkning av myndighetens kostnader och intäkter för förvaltningen av de berörda fastigheterna. Dessa uppdrag har rapporterats till regeringen och kommer att utgöra underlag för den utredning som regeringen tillsatt för att göra en översyn av statens fastighetsförvaltning (dir. 2009:45). Utredaren ska bl.a. lämna förslag till vilka fastigheter som ur ett kulturhistoriskt perspektiv bör förvaltas av staten och hur underskott för vissa kulturfastigheter ska finansieras. Regeringen bedömer att FortV uppfyllt de mål regeringen ställt. Erfarenhetsmässigt har det visat sig vara svårt att vid en försäljning av sådana fastigheter som verket förvaltar, få ersättning för de kostnader som tidigare lagts ner, eftersom marknadsvärdet är betydligt lägre än investeringskostnaderna för den aktuella typen av särskilt anpassade byggnader.