prop · GX0336 · 2009-10-21 00:00:00 — I fråga om kapitalförluster som uppkommer i svenska handels- bolag eller i utlandet delägar- beskattade juridiska personer och för vilka avdrag ska göras tillämpas 1921, 23 och 24 §§, om inte något annat anges i andra stycket. Om den som ska göra avdrag enligt första stycket är ett sådant företag som anges i 24 kap. 13 § 15 ska av kapital- förlusten dras av. Förlusten får dras av bara mot kapitalvinster på delägarrätter. Kapitalförluster för vilka avdrag ska göras på sådana delägarrätter och fordringsrätter vars innehav betingas av rörelse som bedrivs av handelsbolaget eller av någon som med hänsyn till äganderätts- förhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå handelsbolaget nära, ska dock alltid dras av i sin helhet. Kapitalvinsten ska inte tas upp andra fall än som avses i 19 b § tas andra fall än som avses i 19 b § tas upp som intäkt vid avyttring av en upp som intäkt vid avyttring av en mottagen andel om andelen är mottagen andel om andelen är kapitalvinst på andelen inte ska 25 a kap. 6 § är uppfyllda. tas upp enligt 25 a kap. 23 §. 25 a kap. 6 § vara uppfyllda. Vad som sägs i första stycket gäller inte om den mottagna andelen erhållits som ersättning för andelar som var lagertillgångar eller sådana andelar i en kooperativ förening som är tillgångar i näringsverksamheten enligt 13 kap. 7 §. Om uppskovsbeloppet avser en Om uppskovsbeloppet avser en a kap. 9 §, ska beloppet tas upp som intäkt det 9 a §, längre innehas av det köpande företaget eller av ett företag som ingår i samma koncern som det köpande företaget. Bestämmelserna i första stycket ska inte tillämpas andelen inte längre innehas av det köpande företaget eller av ett företag som ingår i samma koncern som det köpande företaget. Bestämmelsen i första stycket ska inte tillämpas om förflutit från den uppskovsgrundande avyttringen, eller om särskilda skäl talar emot det. I 25 a kap. 5 § första stycket finns bestämmelser om att ett företag som avyttrar en andel i ett handelsbolag under vissa för- utsättningar inte ska ta upp kapitalvinsten. I inkomstslaget näringsverksamhet ska en kapitalförlust för vilken avdrag ska göras, dras av i sin helhet, om inte något annat anges i 11 §. I 25 a kap. 5 § andra stycket, 20 och 23 a §§ finns bestämmelser kapitalförlust inte får dras av. om när en kapitalförlust inte får samhet ska en kapitalförlust dras samhet ska en kapitalförlust för av i sin helhet, om inte något annat vilken avdrag ska göras dras av i anges i 7 §. sin helhet, om inte något annat anges i 7 §. I 25 a kap. 5 § andra stycket, 19, 20 och 23 a §§ finns bestämmelser kapitalförlust inte får dras av. om när en kapitalförlust inte får I fråga om kapitalförluster som uppkommer i svenska handels- bolag tillämpas bestämmelserna i 5 §. Kapitalförluster på sådana tillgångar eller förpliktelser vars innehav betingats av rörelse som bedrivs av handelsbolaget eller av någon som med hänsyn till I fråga om kapitalförluster som uppkommer i svenska handels- bolag och för vilka avdrag ska göras tillämpas bestämmelserna i 5 §. Kapitalförluster på sådana tillgångar eller förpliktelser vars innehav betingas av rörelse som bedrivs av handelsbolaget eller av någon som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå handelsbolaget nära, ska dock alltid dras av i sin helhet. anses stå handelsbolaget nära och som ska dras av, ska dock alltid dras av i sin helhet. 1.Denna lag träder i kraft . Om inte annat följer av punkterna 2 eller 3 tillämpas de nya bestämmelserna på avyttringar efter ikraftträdandet. Äldre bestämmelser tillämpas på avyttringar före ikraft- trädandet, om inte annat följer av punkterna 8 och 9. 2.De nya bestämmelserna tillämpas även i fråga om avyttringar före ikraftträdandet, om den omständighet som utlöser en uppskjuten avdrags- rätt enligt 25 kap. 10 § inträffar efter ikraftträdandet. 3.Den nya lydelsen av 24 kap. 10 a § tillämpas på ränteutgifter som belöper sig efter . De nya bestämmelserna om utdelning i 24 kap. 17 b § tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter . 4.Om ett företag äger en andel i ett svenskt handelsbolag och andelen ska behandlas som näringsbetingad enligt 25 a kap. 3 a § gäller följande. Om andelen vid ikraftträdandet har en negativ justerad anskaffningsutgift enligt 50 kap. 5 och 6 §§ ska ett belopp som motsvarar den negativa justerade anskaffningsutgiften tas upp som intäkt vid taxering. På den skattskyldiges begäran får intäkten tas upp med minst en tiondel vid taxeringar. Om andelen i handelsbolaget avyttras eller handelsbolaget upplöses, ska dock beloppet i sin helhet tas upp som intäkt det beskattningsår andelen avyttras eller bolaget upplöses. 5.Vid beräkningen av den justerade anskaffningsutgiften enligt punkten 4 ska bortses från tillskott som lämnats till handelsbolaget till och med , om det huvudsakliga syftet med tillskottet är att neutralisera eller minska en negativ justerad anskaffningsutgift. Vid bedömningen av vad som är det huvudsakliga syftet med tillskottet ska särskilt beaktas om tillskottet har lämnats till ett handelsbolag som inte bedriver någon verksamhet, det finns delägare i handelsbolaget som är i intressegemenskap enligt 25 a kap. 2 §, eller handelsbolaget genom tillskottet faktiskt inte tillförts likvida medel. 6.I fråga om uppskov med beskattningen av en kapitalvinst på en andel som erhållits enligt de äldre bestämmelserna i 25 kap. 627 §§ som upphävts genom lagen (2003:224) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), ska om kapitalvinsten inte redan har tagits upp enligt punkt 4 av övergångsbestämmelserna till den lagen, vinsten tas upp vid taxering, om a) det avyttrande företaget var ett svenskt handelsbolag, eller b) det avyttrade företaget var ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person. På den skattskyldiges begäran får uppskovet tas upp med minst en tiondel vid taxeringar. 7.Om det säljande företaget i ett uppskovsgrundande andelsbyte enligt 49 kap. är ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person och det vid ikraftträdandet finns uppskovsbelopp som fördelats på delägarna och som inte har tagits upp, ska uppskovsbeloppet Prop. 2009/10:36 tas upp vid taxering. Det gäller dock bara för delägare som är ett sådant företag som anges i 25 a kap. 3 §. På den skattskyldiges begäran får uppskovet tas upp med minst en tiondel vid taxeringar. 8.Om ett företag som anges i 25 a kap. 3 § 15 eller en utländsk juridisk person med hemvist utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som motsvarar ett sådant svenskt företag som anges i 25 a kap. 3 § 14 direkt eller indirekt, genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer, avyttrar en andel i ett svenskt handelsbolag till och med ska vid tillämpningen av 50 kap. 10 eller 11 § en kapitalförlust på andelen dras av bara mot en kapitalvinst på en andel i ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person. Vad som sägs i första meningen tillämpas också på en kapitalförlust på en andel i ett svenskt handelsbolag som avyttrats före , men där den omständighet som utlöser en uppskjuten avdragsrätt enligt 25 kap. 10 § inträffar . Om en del av en förlust inte kan dras av enligt första stycket, får den dras av mot ett annat företags kapitalvinster på andelar i ett svenskt handelsbolag om båda företagen begär det vid samma års taxering, och det ena företaget med avdragsrätt kan lämna koncernbidrag till det andra företaget. 9.Bestämmelserna i punkten 8 tillämpas på motsvarande sätt i fråga om kapitalförluster på andelar i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person som ska dras av enligt 52 kap. 6 eller 7 §. Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen Härigenom föreskrivs att 4 § kupongskattelagen (1970:624) ska ha Skattskyldighet föreligger för utdelningsberättigad om denne är fysisk person, som är begränsat skattskyldig, dödsbo efter sådan person eller utländsk juridisk person, och utdelningen ej är hänförlig till inkomst av näringsverksamhet som bedrivits från fast driftställe här i riket. Skattskyldighet föreligger dock inte för utdelningsberättigad utländsk juridisk person för sådan del av utdelningen som motsvarar det belopp som ska beskattas hos delägaren enligt 5 kap. 2 a § eller 39 a kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229). För handelsbolag, europeisk ekonomisk intressegruppering, kommanditbolag och rederi föreligger skattskyldighet för den del av utdelningen som ej är hänförlig till inkomst av näringsverksamhet som bedrivits från fast driftställe här i riket och som belöper på delägare eller medlem som är begränsat skattskyldig. Skattskyldighet föreligger slutligen för utdelningsberättigad, som innehar aktie under sådana förhållanden, att annan därigenom obehörigen beredes förmån vid taxering till inkomstskatt eller vinner befrielse från kupongskatt. Skattskyldighet föreligger inte för person som avses i 3 kap. 17 § 24 inkomstskattelagen. Skattskyldighet föreligger inte heller för en juridisk person i en främmande stat som är medlem i Europeiska gemenskapen, om den innehar eller mer av andelskapitalet i det utdelande bolaget och uppfyller villkoren i artikel 2 i det av Europeiska gemenskapernas råd antagna direktivet om en gemensam ordning för beskattning avseende moder- och dotterbolag i olika medlemsstater i direktivets lydelse (90/435/EEG). Skattskyldighet föreligger inte heller för utländskt bolag som avses i 2 kap. 5 a § inkomstskattelagen och som motsvarar ett sådant svenskt företag som avses i 24 kap. 13 § 14 den lagen, för utdelning på aktie om aktien är en sådan näringsbetingad andel som avses i 24 kap. 14 § första stycket 1 eller 2 samma lag. Som förutsättning för skattefrihet enligt sjätte stycket gäller att utdelningen skulle ha omfattats av bestämmelserna om skattefrihet i 24 kap. 1722 §§ eller 25 a kap. 5, 6 och 8 §§ inkomstskattelagen, om det utländska bolaget varit ett svenskt företag. I fråga om innehavstid enligt 24 kap. 20 § samma lag gäller dock att andelen alltid ska ha innehafts vid utdelningstillfället. Skattskyldighet för utdelning föreligger inte heller för handels- 6 Senaste lydelse 2008:828. bolag eller i utlandet delägar- motsvarande utdelning hade varit skattefri enligt femte eller sjätte stycket om delägaren själv hade varit utdelningsberättigad. Vid bedömningen av om utdelningen hade varit skattefri ska aktie- innehavet bestämmas utifrån storleken på delägarens indirekta innehav. Denna lag träder i kraft och tillämpas på utdelning som lämnas efter utgången av . Ärendet och dess beredning I promemorian Handelsbolagen och kapitalvinstbeskattningen föreslår förändringar av kapitalvinstbeskattningen för handels- bolagsandelar och för andelar ägda av handelsbolag. Förslaget syftar till att infoga handelsbolagsandelar och andelar ägda av handelsbolag i systemet med skattefria kapitalvinster och utdelningar på närings- betingade andelar. Därutöver föreslår verket kompletterande förändringar när det gäller beskattning av handelsbolag. Promemorians förslag finns i bilaga 1. promemoria har remissbehandlats (Fi2008/7059) och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet. Under beredningen har det inom tagits fram en promemoria innehållande förslag på nya och kompletterande övergångs- bestämmelser beträffande avdragsrätten för kapitalförluster inom handelsbolagssektorn. De föreslagna bestämmelserna syftar till att förhindra och motverka skatteplanering i skiftet mellan det gamla och nya systemet. Promemorians förslag finns i bilaga 3. Dessa förslag har aviserats i en skrivelse till (skr. 2008/09:224). Förslagen har remitterats (Fi2009/4773) och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.5 och 5.9.2. Efter lagrådsbehandlingen har förslaget bearbetats ytterligare vilket har för- anlett en följdändring i 24 kap. 10 a § inkomstskattelagen (1999:1229), IL. I övrigt har det gjorts redaktionella ändringar av lagtexten. infördes bestämmelser som innebar att beskattningen av kapitalvinster på näringsbetingade andelar avskaffades. Vidare utvidgades området för att skattefritt ta emot utdelning på andelar ägda av företag något genom att definitionen av näringsbetingade andelar ändrades (prop. 2002/03:96, bet. 2002/03:SkU14, rskr. 2002/03:166, SFS 2003:224). Med näringsbetingad andel avses enligt 24 kap. 13 § IL, andelar i aktiebolag och ekonomiska föreningar om de uppfyller vissa i IL angivna villkor. Andelar i handelsbolag och andelar som ägs av handelsbolag kan inte vara näringsbetingade. Anledningen till att sådana andelar inte togs med i det skattefria systemet med näringsbetingade andelar var att den då pågående beredningen av slutbetänkande Ny handelsbolagsbeskattning (SOU 2002:35) kunde få genomslag på hanteringen av handelsbolagen. förslag innebar i huvudsak att handelsbolagen inkomstskattemässigt skulle vara egna skattesubjekt. Den dåvarande regeringen gjorde därför bedömningen att det var nödvändigt att avvakta den fortsatta utvärderingen av förslag innan slutlig ställning kunde tas till frågan om hur handelsbolagen och handelsbolagsägda andelar skulle kunna infogas i ett system med skattefria utdelningar och kapitalvinster (prop. 2002/03:96 s. 112). förslag har dock inte lett till någon lagstiftning. Slopandet av kapitalvinstbeskattningen på näringsbetingade andelar hade i huvudsak två syften. Det ena syftet var att eliminera den principiellt felaktiga mer- beskattningen av kapitalvinster i bolagssektorn. Som ett av flera exempel på omotiverad flerledsbeskattning av bolagsinkomster angavs när ett dotterbolag i en koncern beskattades för en inkomst. Om moderföretaget därefter sålde andelarna i dotterbolaget med kapitalvinst beskattades vinsten hos moderbolaget. Om kapitalvinsten därefter delades ut beskattades dessutom moderbolagets delägare. Därmed blev dotter- bolagets inkomst i realiteten beskattad hos dotterföretaget, hos moderföretaget samt hos ägarna till moderföretaget. I ett sådant fall rörde det sig alltså om en trippelbeskattning av en bolagsinkomst. Trippel- beskattning kunde även uppkomma om dotterbolaget innehöll obeskattade värden som upparbetats under tid då moderbolaget ägde aktierna i bolaget. I det fallet beskattades först moderföretaget när aktierna realiserades, därefter dotterföretaget och slutligen moderbolagets ägare för vinsten när denna delades ut. De extra, principiellt omotiverade beskattningsleden blev särskilt tydliga om det överlåtna företaget hade stigit i värde på grund av att beskattade vinster behållits i rörelsen. Den dåvarande regeringen konstaterade i samband med redogörelsen för de ovan angivna beskattningskonsekvenserna att kapitalvinstbeskattningen av näringsbetingade andelar medförde extra beskattningsled som kunde motverka önskvärda och nödvändiga omstruktureringar i företagssektorn 2002/03:96 s. 69). Det andra syftet med de nya reglerna var att åtgärda den faktiska Prop. 2009/10:36 asymmetrin i regelsystemet som uppkommit genom den mycket vanligt förekommande internationella skatteplaneringen. Denna skatteplanering innebar att näringsbetingade andelar avyttrades genom utländska dotterföretag som inte beskattades för denna typ av kapitalvinster. Vinsten kunde sedan tas hem till som skattefri utdelning. I en förlustsituation kunde i stället det svenska moderbolaget avyttra sina andelar i det utländska dotterföretaget och dra av kapitalförlusten. Denna situation ansågs inte acceptabel varför en reformering av reglerna var nödvändig (prop. 2002/03:96 s. 70). Som en konsekvens av att beskattningen av kapitalvinster på näringsbetingade andelar avskaffades infördes också nya bestämmelser som innebar att det inte längre var möjligt att få avdrag för kapitalförluster på sådana andelar. Utdelning på näringsbetingade andelar hade varit skattefri. Eftersom begreppet näringsbetingad andel utvidgades medförde de nya bestämmelserna även att det skattefria området för utdelningar blev något större. För att en andel ska anses näringsbetingad ställs enligt 24 kap. 13 § IL för det första krav på ägarföretaget. För att andelen ska vara näringsbetingad ska ägaren till andelen vara en juridisk person som är ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som inte är ett investmentföretag, en svensk stiftelse eller en svensk ideell förening som inte omfattas av bestämmelserna om skattefrihet i 7 kap. IL, en svensk sparbank, ett svenskt ömsesidigt försäkringsföretag, eller ett utländskt bolag som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och som motsvarar något sådant svenskt företag som avses i de tidigare punkterna. För att det ska vara fråga om en näringsbetingad andel ställs för det andra krav på den ägda andelen. I 24 kap. 14 § IL anges att andelen ska vara en aktie eller en andel i en ekonomisk förening. Den ska dessutom utgöra en kapitaltillgång i verksamheten, dvs. en andel som är lagertillgång är enligt huvudregeln inte näringsbetingad. Vidare ska andelen uppfylla någon av följande alternativa förutsättningar: andelen ska inte vara marknadsnoterad, om andelen är marknadsnoterad ska det sammanlagda röstetalet för ägarföretagets samtliga andelar i det ägda företaget motsvara eller mer av röstetalet för samtliga andelar i företaget, eller innehavet av andelen betingas av rörelse som bedrivs av ägarföretaget eller av ett företag som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå det nära. I 24 kap. 20 och 21 §§ IL ställs dessutom krav på att ägarföretaget ska Prop. 2009/10:36 ha ägt en marknadsnoterad andel en viss minsta tid för att kapitalvinst och utdelning ska vara skattefri. Andel i ett privatbostadsföretag anses inte vara näringsbetingad enligt 24 kap. 14 § tredje stycket IL. 4.2.2Andel i utländskt företag I 24 kap. 16 och 17 a §§ IL utvidgas begreppet näringsbetingad andel när det gäller andelar i företag som hör hemma i en utländsk stat som är medlem i Europeiska unionen, EU. I detta sammanhang innebär begreppet att andelsinnehavet också kan motsvara eller mer av andelskapitalet och att andelarna kan vara näringsbetingade även om de är lagertillgångar. som hör hemma i en utländsk stat som är medlem i EU avses ett utländskt företag som bedrivs i någon av de associationsformer som anges i bilaga enligt skattelagstiftningen i en medlemsstat anses höra hemma i den staten och inte enligt ett skatteavtal med tredje land anses ha hemvist utanför gemenskapen, och är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i bilaga 24.2till IL utan valmöjlighet eller rätt till undantag. 4.2.3Utdelning på näringsbetingad andel Enligt 24 kap. 17 § IL är utdelning på näringsbetingade andelar skattefri. De interna svenska bestämmelserna om beskattning av utdelning på utländska näringsbetingade andelar finns i 24 kap. 1214, 16 och 17 §§ IL. Bestämmelserna om skattefrihet för utdelning på utländska näringsbetingade andelar är samordnade med bestämmelserna om utdelning på svenska andelar och det är bara utdelning på närings- betingade andelar som är skattefri för mottagaren. Ett utländskt bolag är begränsat skattskyldigt i enligt 6 kap. 7 § jämförd med 2 kap. 5 a § IL och skattskyldigt bara för vissa i 6 kap. 11 § IL angivna inkomster, bl.a. inkomst från fast driftställe i . När det gäller utdelning som är hänförligt till ett utländskt bolags fasta driftställe i är bestämmelserna om skattefri utdelning tillämpliga, se vidare avsnitt 4.4. 4.2.4Försäljning av näringsbetingad andel Bestämmelsen om att en kapitalvinst vid försäljning av en näringsbetingad andel inte ska beskattas finns i 25 a kap. 5 § första stycket IL. Skattefriheten omfattar kapitalvinst när näringsbetingad andel och näringsbetingad aktiebaserad delägarrätt säljs. Om försäljningen leder till kapitalförlust föreligger i princip ett avdragsförbud för förlusten eftersom denna, enligt 25 a kap. 5 § andra stycket IL, bara får dras av om motsvarande kapitalvinst skulle ha tagits Prop. 2009/10:36 upp. 4.2.5Kapitalförlust på intresseföretagsanknutna tillgångar Det finns särskilda bestämmelser inriktade på tillgångar och förpliktelser som, med något undantag, uppkommit mellan företag i intressegemenskap. Enligt 25 a kap. 2 § IL avses med begreppet företag i intressegemenskap då det används i 25 a kap. IL ett företag som ett annat företag, direkt eller indirekt, genom en ägarandel eller på annat sätt har ett väsentligt inflytande i, eller två företag som står under i huvudsak gemensam ledning. Av bestämmelserna i 25 a kap. 19 § första stycket 15 IL framgår att kapitalförluster som hänför sig till vissa intresseföretagsanknutna tillgångar inte får dras av. Paragrafen omfattar även derivat och kapitalandelsbevis. Bestämmelserna syftar till att förhindra kringgåenden av avdragsförbudet för kapitalförlust på näringsbetingad andel. Sammanfattningsvis innebär bestämmelserna att en kapitalförlust inte får dras av om den avser en fordran på ett annat företag som uppkommer när företagen är i intressegemenskap, en rätt till andel i vinst hos ett annat företag om rätten uppkommer när företagen är i intressegemenskap, en rätt att till ett visst pris eller ett pris som ska fastställas enligt bestämda grunder förvärva andelar eller aktiebaserade delägar- rätter i ett annat företag eller förvärva tillgångar hos ett annat företag om rätten uppkommer när företagen är i intresse- gemenskap, en tillgång eller förpliktelse där den underliggande tillgången, direkt eller indirekt, är en näringsbetingad andel eller en aktiebaserad delägarrätt, samt ett kapitalandelsbevis om beviset ställts ut när företagen är i intressegemenskap. Detsamma gäller en tillgång eller för- pliktelse där den underliggande tillgången, direkt eller indirekt, är ett sådant bevis. Handelsbolag är civilrättsligt en juridisk person. Bestämmelserna i om juridiska personer ska dock inte tillämpas på svenska handelsbolag enligt 2 kap. 3 § första stycket IL. Handelsbolag beskattas inte för sina inkomster. Enligt 5 kap. 1 § IL ska inkomsterna i stället beskattas hos bolagets delägare. Av 5 kap. 3 § IL framgår att varje delägare ska beskattas för så stort belopp som motsvarar dennes andel av handels- bolagets inkomst, oavsett om beloppet tas ut ur bolaget eller inte. Bestämmelserna reglerar inte hur delägarna sinsemellan ska fördela När det gäller andra skatteslag än inkomstskatt är handelsbolag ett eget skattesubjekt, och ska själv betala t.ex. mervärdesskatt, fastighetsskatt och fastighetsavgift. Handelsbolag ska även betala arbetsgivaravgifter för hos bolaget anställd personal. All verksamhet som bedrivs av en juridisk person räknas som en enda näringsverksamhet. Om den juridiska personen är delägare i ett svenskt handelsbolag räknas handelsbolagets verksamhet in i den juridiska personens egen näringsverksamhet. För en fysisk person som är delägare i handelsbolag räknas verksamheten i varje handelsbolag som en egen näringsverksamhet. Om ett handelsbolag bedriver självständig näringsverksamhet i utlandet räknas denna utländska verksamhet som en egen näringsverksamhet. Kommanditbolag är en särskild form av handelsbolag i vilket inte alla delägare, vare sig utåt eller internt, är obegränsat ansvariga för bolagets förpliktelser. Vid sidan av en eller flera obegränsat ansvariga delägare, komplementärerna, finns en eller flera delägare med begränsat ansvar, kommanditdelägarna. När det i propositionen talas om handelsbolag omfattas även kommanditbolag om inte annat särskilt anges. 4.3.2Fördelning av handelsbolags inkomst Delägarna i ett handelsbolag ska beskattas för sin andel av bolagets nettoinkomst, dvs.