prop · GX0349 · 2009-11-13 00:00:00 — Regeringen anser att frågan om situationen vid sjukdom för dessa grupper är viktig och att den därför bör ingå i en kommande översyn av socialförsäkringen. I övrigt konstaterar regeringen att det saknas såväl analys av som tillräckliga argument i fråga om dessa frågeställningar. LO menar att det är angeläget att lagen utformas så att kontakt med arbetsmarknaden uppmuntras och påtalar att förslaget kan leda till negativa följder vid beräkning av dagpenning och anger som exempel följande. Ett dilemma kan uppstå för den som är hemma en månad på grund av jourhemsverksamhet om han eller hon arbetar under resten av månaden. Orsaken är att den månaden då räknas in i arbetsvillkoret, vilket bidrar till att dagpenningen blir lägre än den skulle ha blivit utan jourhemsverksamheten. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla följande. I den beskrivna situationen skulle den sökande enligt gällande regelverk uppfylla ett arbetsvillkor den aktuella månaden. Därmed kan den månaden enligt praxis inte innehålla någon överhoppningsbar tid. Den nu föreslagna regeln om överhoppningsbar tid blir inte tillämplig på en sådan månad. Den sökandes dagpenning skulle således inte komma att påverkas negativt av den föreslagna ändringen. Sammanfattningsvis kan konstateras att regeringen, i likhet med Kommuner och Landsting, bedömer att förslaget borde kunna medföra att socialnämnderna får lättare att rekrytera familje- och jour- hem eftersom personer med sådant uppdrag i större utsträckning kommer att ha rätt till arbetslöshetsersättning. Härigenom torde dessutom riskerna för de negativa konsekvenser som följer av svårigheterna att rekrytera uppdragstagare som framhållit, dvs. orimligt långa till- fälliga placeringar för barnen och orimligt höga kostnader för förvalt- ningarna, att minska. 5 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 5.1Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, lag- förslag 2.1 Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser, bl.a. LO, Arbets- löshetskassornas samorganisation och TCO påtalar att tiden för arbets- löshetskassorna att anpassa handläggning och förberedelser inför förslagens ikraftträdande är oacceptabelt kort. Övriga remissinstanser Prop. 2009/10:49 har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig. Skälen för regeringens förslag: kommer de första personerna att lämna sjukförsäkringen på grund av tidsbegränsningen av antalet dagar med förlängd sjukpenning och avskaffandet av den tids- begränsade sjukersättningen. Lagändringarna bör därför träda i kraft . LO, Arbetslöshetskassornas samorganisation och TCO är kritiska till den korta införlivande- och förberedelsetiden. Regeringen vill här framhålla att förslagen aviserades i budgetpropositionen . Därefter har ett omfattande informationsmaterial tillställts berörda individer från myndigheterna Arbetsförmedlingen och Försäkrings- kassan. Med hänsyn härtill bör såväl enskilda som myndigheter och arbetslöshetskassorna ha erhållit information i sådan utsträckning att de hunnit anpassa sig till förslagen. 5.2Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, lag- förslag 2.2 Regeringens förslag: gäller inte längre särskilda bestämmelser för den som varit långvarigt sjuk- frånvarande. För ersättningsperioder som börjar löpa före gäller dock bestämmelserna i sin äldre lydelse. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen före- slår att bestämmelserna bör gälla i sin äldre lydelse för ersättnings- perioder som börjar löpa före . Övriga remiss- instanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig. Skälen för regeringens förslag: avslutas de sista perioderna med tidsbegränsad sjukersättning och /13 kommer de långa sjukfallen, med de regler som trädde i kraft i sjuk- försäkringen , inte att finnas kvar. bör därför bestämmelserna om att den överhoppnings- bara tiden för sökande som inte kan få sjukpenning för fler dagar eller som har fått tidsbegränsad sjukersättning som kan utges som huvudregel åter omfatta högst . Det- samma gäller bestämmelsen om tillgodoräknande av tid med förvärvs- arbete som legat till grund för en tidigare beviljad ersättningsperiod. Från och med samma tidpunkt bör även bestämmelserna i 7 a § om rätt till inkomstrelaterad ersättning under vissa omständigheter upphöra att gälla. Detsamma gäller bestämmelsen i 33 a §, om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om schablon- beräkning och de villkor för rätt till och fastställande av ersättning. Flera av de personer som berörs av de temporära förslagen kommer att bli anvisade till ett arbetsmarknadspolitiskt program. De kommer att ansöka om arbetslöshetsersättning tidigast efter att de fullföljt ett sådant program. Såsom Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen föreslår bör därför en övergångsbestämmelse införas som anger att för ersättnings- perioder som börjar löpa före bör bestämmelserna Prop. 2009/10:49 gälla i sin äldre lydelse, det vill säga i den lydelse som träder i kraft den 1 Stöd till personer som varit långvarigt sjukfrånvarande Ändringen i regelverket kring den överhoppningsbara tiden väntas beröra 13 900 personer 2010, 6 500 personer 2011 och 700 personer 2012. Därutöver beräknas de ändrade reglerna gällande kvalificeringstid för medlemsvillkoret och möjligheten att återknyta till ett tidigare arbets- villkor leda till att ytterligare 3 900 personer 2010, 1 900 personer 2011 och 700 personer 2012 får rätt till inkomstrelaterad ersättning i arbetslös- hetsförsäkringen eller aktivitetsstödet. Utgiftsökningen för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, med anledning av förslagen om förlängd överhoppningsbar tid och förkortad kvalificeringstid vid förnyat medlemskap i denna proposition, beräknas uppgå till 2010, 763 miljoner 2011 och 734 miljoner 2012 inklusive statliga ålderspensionsavgifter. Till följd av de samlade insatserna för att öka vägarna tillbaka till arbete för de personer vars dagar med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning har tagit slut beräknas den totala utgiftsökningen för till 2 002 miljoner kronor 2010, 2011 och Överhoppningsbar tid för familje- och jourhemsuppdrag var ungefär 14 700 barn placerade i familjehem. Många hem tar emot flera barn och antalet familjehem uppgick till ungefär 8 000. Den föreslagna regeländringen avseende s.k. över- hoppningsbar tid för familje- och jourhemsuppdrag gäller enbart om uppdraget förutsätter att en person avstår från förvärvsarbete. inga uppgifter om hur många som avstår från arbete, men det är rimligt att anta att detta främst förekommer vid placering av små barn. placerade barnen var ungefär 700 mellan noll och . rimligt att anta att de som tar emot små barn vanligen tar emot enbart ett Givet antagandet att det i familjerna med små barn endast finns ett barn och att det där finns en person som är hemma innebär detta att det i av familjehemmen finns en person som avstår från Även när större barn placeras i familjehem kan det krävas att en vuxen är hemma . Därför bygger beräkningen på att det sammantaget finns en person som avstår från arbete i av 1 600 personer av förändrade regler för s.k. överhoppningsbar tid. De som har ett åtagande Prop. 2009/10:49 som gör att de avstår från förvärvsarbete blir med nuvarande regler helt utan arbetslöshetsersättning. Givet antagandet att detta är 800 personer och att de har en arbetslöshetsrisk på berörs 60 personer. Om är medlemmar i en arbetslöshetskassa uppgår kostnadsökningen för inkomstrelaterad ersättning till . Om de som inte är medlemmar i en arbetslöshetskassa i stället får grundbelopp uppgår kostnadsökningen till . De som har ett uppdrag som varar än kommer att kunna få inkomstrelaterad ersättning, men den minskar till följd av familjehemsuppdraget. Givet antagandet att 800 personer avstår från arbete och att de har en arbetslöshetsrisk på berörs 60 personer och kostnadsökningen för denna grupp uppgår då till . Utöver det tillkommer i statliga ålderspensionsavgifter. Den sammanlagda utgiftsökningen av förslaget blir således inklusive statliga ålders- pensionsavgifter. Stöd till personer som varit långvarigt sjukfrånvarande Förslagen i denna proposition är en del av ett åtgärdspaket som syftar till att underlätta återgång till arbete för personer som varit långvarigt sjuk- frånvarande. Av de personer som berörs av förslagen är majoriteten kvinnor. Regeringen anser att både kvinnor och män som har varit lång- varigt sjukfrånvarande behöver ett förstärkt stöd från Arbetsförmedlingen för att komma tillbaka till arbetslivet. Förslagen i denna proposition syftar till att öka möjligheten för dem vars rätt till sjukpenning eller tids- begränsad sjukersättning upphör att få arbetslöshetsersättning. Regeringens bedömning är därför att möjligheten till återgång till arbete därigenom förbättras för både kvinnor och män. Överhoppningsbar tid för familje- och jourhemsuppdrag Förslaget om att tid då en sökande varit hindrad att arbeta på grund av uppdrag som familje- eller jourhemsförälder i vissa situationer kan betraktas som s.k. överhoppningsbar tid medför att personer som har sådana uppdrag i större utsträckning än tidigare kommer att kunna upp- fylla ett arbetsvillkor. Personer som har ett familje- eller jourhems- uppdrag kommer därför i större utsträckning än tidigare att ha rätt till arbetslöshetsersättning. Då det saknas statistik om familje- och jour- hemsuppdragen går det inte att fastställa om förslaget har större betydelse för kvinnor eller män. Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser för miljön. 6.4Konsekvenser för små företag Stöd till personer som varit långvarigt sjukfrånvarande Förslagen bedöms endast ha marginella konsekvenser för små företag. Företagarna noterar i sitt remissvar att det för små företag kan vara orimligt att begära fram gamla uppgifter som krävs för att prestera ett arbetsgivarintyg. Vidare menar de att förlängningen av den överhopp- ningsbara tiden innebär en ökad regelbörda. Regeringen menar, i enlighet med förslagen i denna proposition, att det för en avgränsad grupp kan finnas behov av en särskild schabloniserad beräkningsgrund, se avsnitt 4.3. En sådan schabloniserad beräkningsgrund bör kunna minska regel- bördan och de negativa konsekvenserna för små företag. 6.5Konsekvenser ur ett ILO-perspektiv Stöd till personer som varit långvarigt sjukfrånvarande Bedömningen i promemorian Ds 2009:46 var att förslagen inte har några konsekvenser som påverkar åtaganden enligt . pekar i sitt remissvar på att det saknas en analys som stöder den slutsatsen men finner, trots detta, att slutsatsen är rimlig. De förslag som lämnas i denna proposition överensstämmer delvis med de förslag som lämnades i departementspromemorian och regeringen gör bedöm- ningen att de inte har några konsekvenser som påverkar åtagan- den enligt . Stöd till personer som varit långvarigt sjukfrånvarande I promemorian Ds 2009:46 gjordes bedömningen att förslagen skulle medföra en viss ökad administration för arbetslöshetskassorna men bara påverka arbetslöshetskassornas ekonomi i mindre omfattning. Ett flertal remissinstanser har påtalat att förslagen kan förväntas medföra längre handläggningstider och administrativt betungande hantering hos arbets- löshetskassorna. Mot denna bakgrund hemställer TCO, LO och Arbets- löshetskassornas samorganisation att arbetslöshetskassorna tillskjuts resurser för att hantera reformen. Med anledning av, bland annat, inkomna remissyttranden menar regeringen, i enlighet med förslagen i denna proposition, att det för en väl avgränsad grupp kan finnas behov en Prop. 2009/10:49 särskild schabloniserad beräkningsgrund. beräkningsgrund bör kunna medföra förenklad administration för arbetslöshetskassorna jämfört med förslagen i promemorian. Förslaget om att personer vars dagar med sjukpenning eller månader med tids- begränsad sjukersättning tar slut ska kunna kvalificera för inkomstrelate- rad ersättning med endast tre månaders medlemskap kommer att kräva vissa kompletteringar av arbetslöshetskassornas administrativa system, vilket innebär en kostnad för arbetslöshetskassorna. Sedan regeringen tillträdde har omfattande reformer genomförts i arbetslöshetsförsäk- ringen. Regeringen kompenserade arbetslöshetskassorna för ökade administrationskostnader med bidrag om sammanlagt . lämnades bidrag om till arbetslöshetskassorna för att kompensera för ökade kostnader till följd av ökat elektroniskt informationsutbyte. Sammantaget gör regeringen bedömningen att förslagen kommer att medföra en ökad administration för arbetslöshetskassorna, men att de endast kommer att påverka arbets- löshetskassornas ekonomi i begränsad omfattning. Överhoppningsbar tid för familje- och jourhemsuppdrag Förslaget bedöms påverka arbetslöshetskassornas ekonomi i mycket liten omfattning även om förändringen medför viss ökad administration för arbetslöshetskassorna. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, lagförslag 2.1 Paragrafen är ny och innehåller i första stycket en hänvisning till de bestämmelser i lagen som innehåller särskilda bestämmelser för dem som har varit långvarigt sjukfrånvarande. I andra stycket ges en definition av begreppet långvarigt sjukfrånvarande enligt lagen. Avseende personer som fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan utbetalas finns en hänvisning till övergångs- bestämmelserna till lagen (2008:480) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Hänvisningen inkluderar även den ändring av punkterna 8 och 9 i dessa övergångbestämmelser, vilka har ändrats genom SFS (2009:554). Förslaget behandlas i avsnitt 4.2. Paragrafen, som är ny, anger i huvudsak att ersättning enligt inkomst- bortfallsförsäkringen även får lämnas till den som har varit långvarigt sjukfrånvarande enligt definitionen i 3 a §. Bestämmelsen är en alternativ bestämmelse till 7 §, som reglerar Rätten till ersättning i övrigt och hur denna ska bestämmas för denna grupp följer av lagens allmänna regler om bl.a. ramtid, normalarbetstid och dagsförtjänst. I 33 a § finns dock en möjlig- het för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om bl.a. schablonberäkning av ersättning till den som har varit långvarigt sjukfrånvarande. Punkten ett innebär att den som omfattas av bestämmelsen ska ha utträtt och därefter återinträtt i en arbetslöshetskassa inom vissa i paragrafen angivna tidsramar. Med utträtt ur en arbetslöshetskassa avses den som själv valt att lämna kassan eller den som genom att underlåta att betala sin medlemsavgift anses ha utträtt ur kassan, 40 och 45 §§ lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Den som uteslutits ur kassan enligt 37 § lagen om arbetslöshetskassor omfattas emellertid inte av bestäm- Tidpunkten för inträde i en arbetslöshetskassa regleras i 34 § lagen om arbetslöshetskassor. Punkten två innehåller ett krav på minst tre kalendermånaders medlemskap efter det senaste inträdet i en arbetslöshetskassa. 7 a § är en alternativ bestämmelse till 7 §, innebär en tillämpning av 7 a § att endast faktiska medlemsmånader får tillgodoräknas. 7 § andra stycket, om att en sökande kan tillgodoräkna sig ytterligare medlemsmånader utöver de faktiska medlemsmånaderna, är således inte tillämplig i detta fall. Sådana fiktiva medlemsmånader ska inte räknas med vid tillämpningen av 7 a §. Av punkten tre framgår att arbetsvillkoret ska uppfyllas i enlighet med Förslaget behandlas i avsnitt 4.4. Bestämmelsen reglerar arbetsvillkoret. I andra stycket andra meningen framgår bl.a. att för den som omfattas av 7 a § ska arbetsvillkoret, till skillnad från huvudregeln, vara uppfyllt inom ett tidigare medlemskap. Det innebär en avvikelse från huvudregeln i paragrafens andra stycke första meningen, om att arbetsvillkoret ska ha uppfyllts efter det senaste inträdet i kassan. I övrigt har bestämmelsen endast ändrats redaktionellt, genom att delar av andra stycket flyttats till ett nytt tredje stycke. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4. Paragrafen, som innehåller en bestämmelse om att tid med förvärvsarbete i princip inte får räknas mer än en gång för att uppfylla arbetsvillkoret, har tillförts ett nytt andra stycke som innehåller ytterligare ett undantag från huvudregeln i första stycket första meningen. Det nya andra stycket innebär att en sökande ytterligare en gång får lägga tid med förvärvs- Prop. 2009/10:49 arbete, som redan använts vid beviljande av en tidigare ersättningsperiod, till grund för en ny ersättningsperiod. Detta gäller när den enskilde kan beviljas en ny ersättningsperiod med stöd av 17 a § tredje stycket och denne inte kan återgå till den tidigare påbörjade ersättningsperioden. Bestämmelsen aktualiseras endast vid nybeviljande av en ersättnings- period. En sökande som beviljats en ersättningsperiod före och där det har förflutit sedan han eller hon senast fick ersättning eller en sökande som beviljats en ersättningsperiod efter den 1 , men före , där det har förflutit minst fem år sedan han eller hon senast fick ersättning, ska således kunna lägga tid med förvärvsarbete som låg till grund för till grund för en ny ersättningsperiod i de fall den nya bestämmelsen om förlängd överhoppningsbar tid i 17 a § kan tillämpas. melsen syftar till att möjliggöra en ersättningsperiod för den som inte kan återgå till en tidigare beviljad ersättningsperiod, innebär den att arbetslös tid kan ligga före den överhoppningsbara tiden. arbetslös tid kommer dock inte att ingå i ramtiden, se 15 d §. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. Paragrafen, som är ny, innehåller en ramtidsbestämmelse för den som omfattas av 15 § andra stycket. Av bestämmelsen framgår att för den som med stöd av 15 § andra stycket får återanvända tid med förvärvs- arbete, är ramtiden de som närmast föregått den tidpunkt när sökande uppfyllde det arbetsvillkor som låg till grund för den tidigare Detta innebär att ramtiden inte kommer att inkludera den arbetslöshetsperiod som följt efter arbetsvillkoret. oavsett om arbetslöshetsersättning utgår eller inte, är inte över- Med ramtidsbestämmelsen riskerar inte sådan arbetslös tid att sänka ersättningsnivån eller att skjuta arbetsvillkoret så långt bakåt i tiden att det hamnar utanför ramtiden. Det innebär även att den tidigare fastställda ramtiden kan användas igen vilket förenklar handläggningen. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. I paragrafen regleras tid som inte ska räknas vid bestämmande av den ramtid inom vilken arbetsvillkoret ska vara uppfyllt, s.k. överhoppnings- I första stycket har införts en ny punkt, 9, vilken anger att som över- hoppningsbar tid ska även räknas tid under vilken en sökande varit hindrad att arbeta på grund av uppdrag av socialnämnden att ta emot barn i familje- eller jourhem. Med familjehem avses ett enskilt hem som på uppdrag av en socialnämnd tar emot barn för stadigvarande vård och fostran och vars verksamhet inte bedrivs yrkesmässigt, 6 kap. 6 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453), men också familjehem för insatsen boende i familjehem enligt 9 § 8 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Med jourhem avses ett enskilt hem med Prop. 2009/10:49 särskilt uppdrag att vid upprepade tillfällen ta emot barn för tillfällig vård och fostran, 6 kap. 6 § tredje stycket socialtjänstlagen. Med barn avses, liksom i 1 kap. 2 § socialtjänstlagen, en person som är . Mot- tagande av t.ex. vuxna missbrukare i ett familjehem medför således inte någon rätt till s.k. överhoppningsbar tid. Med uppdrag att ta emot barn i jourhem avses inte bara de fall då det hem som fått ett uppdrag att ta emot barn faktiskt också har ett barn placerat hos sig. En förutsättning för att tid med uppdrag som familje- eller jourhems- förälder ska räknas som överhoppningsbar tid är att den sökande har varit tvungen att helt avstå från förvärvsarbete på grund av att socialnämnden begärt att han eller hon ska finnas tillgänglig i hemmet i sådan omfatt- ning att det inte varit möjligt att kombinera uppdraget med ett förvärvs- Det är inte den enskilde som ska göra denna bedömning. ytterligare förutsättning är att mottagandet inte har bedrivits yrkes- Bedömningen av om ett familje- eller jourhem bedrivs yrkes- mässigt eller inte görs i enlighet med de bestämmelser och principer som framgår av socialtjänstlagen och socialtjänstförordningen. I övrigt har endast språkliga och redaktionella ändringar gjorts i Förslaget behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen, som innehåller bestämmelser om hur den över- hoppningsbara tiden får vara, anges i ett nytt tredje stycke att för en sökande som har varit långvarigt sjukfrånvarande enligt 3 a § får, vid beviljande av en ny ersättningsperiod, den överhoppningsbara tiden Återgång till en tidigare påbörjad ersättningsperiod enligt 23 § andra stycket omfattas inte av ändringen. I dessa fall gäller fortfarande vad som sägs i 17 a § första stycket. Detta innebär att den överhoppningsbara tiden för sökande som avses i 16 § första stycket 1 är fem (eller sju) år vid tillämpning av 23 § om återgång till en tidigare Bestämmelsen i tredje stycket innebär att den överhoppningsbara tiden tidsmässigt sträcks ut för den specifika gruppen. För en person som har varit långvarigt sjukfrånvarande kan den överhoppningsbara tiden avse inte endast tid med sjukdom utan även inkludera tid för t.ex. vård av eget barn eller tid för studier. Vid tillämpning av tioårsregeln i tredje stycket kan således ramtiden innehålla flera olika sorters överhoppningsbar tid. De olika exempel i 16 och 17 §§ behöver inte heller vara sammanhängande. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. Bestämmelsen är ny och innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om schablonberäkning av normalarbetstid och dagsförtjänst samt de övriga villkor för fastställande av och rätt till ersättning som får gälla för den Prop. 2009/10:49 som har varit långvarigt sjukfrånvarande enligt 3 a §. regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan föreskriva särskilda villkor avseende såväl de allmänna villkoren för rätt till ersätt- ning, t.ex. arbetsvillkoret, som villkoren för hur ersättningen beräknas, t.ex. bestämmande av normalarbetstid, dagsförtjänst och tillgodo- räkningsbar förmån för den aktuella gruppen. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, lagförslag 2.2 Paragrafen som bl.a. definierar långvarigt sjukfrånvarande enligt lagen, har upphävts. Förslaget behandlas i avsnitt 4.2. Paragrafen, som anger att en sökande som har varit långvarigt sjuk- frånvarande och som återinträder som medlem i en arbetslöshetskassa i vissa fall kan få rätt till inkomstrelaterad ersättning även om kraven i 7 § inte är uppfyllda, har upphävts. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4. Andra stycket har ändrats till följd av att bestämmelsen i 7 a § har avskaffats. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4. I paragrafen, som innehåller en bestämmelse om hur tid med förvärvs- arbete får läggas till grund för arbetsvillkoret, har andra stycket upp- hävts. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. Paragrafen har upphävts. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. I paragrafen, som innehåller bestämmelser om hur den över- hoppningsbara tiden får omfatta, har tredje stycket upphävts. innebär att den överhoppningsbara tiden åter får omfatta högst fem (eller sju) år vid nybeviljande av en ersättningsperiod även för en sökande som har varit hindrad att arbeta på grund av styrkt sjukdom. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. Paragrafen har upphävts. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. Sammanfattning av promemorian (Ds 2009:46) I promemorian, som innehåller förslag till ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, föreslås mot bakgrund av de förändrade regler i sjukförsäkringen som trädde i kraft en tillfällig reglering som ska gälla till och med .