prop · GX031d6 · 2009-09-21 00:00:00 — Direktivet om överföringar av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (ICT) ska genomföras genom nödvändiga ändringar i det svenska regelverket. Beträffande exportkontrollen för produkter med dubbel användning kommer fortsatt nationellt arbete krävas för att säkerställa svenskt genomförande av EG:s reviderade PDA-förordning. Förhandlingarna om ett förslag från kommissionen om ett antal nya s.k. gemenskapens generella exporttillstånd väntas fortsätta. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Medlemskap i internationella organisationer och EU EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, GUSP EU utgör fortsatt det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU, inklusive krishantering och fredsfrämjande insatser, är under fortsatt stark tillväxt. Regeringen verkar för att skall vara pådrivande när det gäller utvecklingen av den Europeiska Unionen som global aktör. Det är angeläget att EU genom en bred och effektiv utrikespolitik står väl rustat för att möta de globala utmaningar som och världen står inför. avser att aktivt bidra till såväl den konceptuella som operativa utvecklingen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. starka stöd till FN är också av central betydelse i svensk utrikespolitik. Regeringen eftersträvar en tydlig svensk röst i FN när det gäller såväl policyskapande som genom direkta insatser i fält. kommer att fortsätta att bidra till arbetet för att stärka och effektivisera FN och dess kärnverksamhet. fortsätter även att aktivt delta i reformprocessen för att på så sätt bidra till att stärka det kollektiva säkerhetssystemet. För att FN på ett mer effektivt sätt ska kunna ta sig an dessa utmaningar kommer att fortsatt driva arbetet med reformer av organisationens styrning och förvaltning vad gäller t.ex. frågor om resultatstyrning, ansvarsutkrävande, revision och granskning, upphandling m.m. innehade ordförandeskapet för inom ramen för FN:s fredsbyggande kommission. Mot bakgrund av erfarenheterna från detta ordförandeskap och som största givare till FN:s fredsbyggande fond (PBF) kommer fortsatt verka aktivt för att göra FN:s fredsbyggandearkitektur till ett effektivt verktyg för att överbrygga glappet mellan akuta krishanteringsinsatser och mer långsiktigt utvecklingsarbete. kommer även fortsatt att verka för att stärka FN:s medlingskapacitet med fokus på samarbete med regionala organisationer, både finansiellt och genom utbildningar. Efter en inledande institutionsuppbyggande fas i FN:s nya råd för mänskliga rättigheter () är prioriteten att bidra till att rådet ska leva upp till sitt mandat att granska efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna och stödja förbättrad respekt för de mänskliga rättigheterna. kommer att verka för att rådet, inklusive dess mekanism för universell granskning, blir ett trovärdigt och effektivt instrument i det globala arbetet för de mänskliga rättigheterna. Det är viktigt att rådet behandlar angelägna situationer som leder till en verklig förbättring avseende FN:s hantering av de mänskliga rättigheterna. vill också stärka integreringen av de mänskliga rättigheterna i det bredare FN- arbetet, inklusive i generalförsamlingen, fredsfrämjande insatser samt i FN:s fonder och program. kommer att fortsätta att arbeta aktivt för att stärka FN:s kapacitet och verksamhet på det humanitära området. kommer också att stödja FN i dess ansträngningar för att samordna hela systemets rättsstatsfrämjande verksamheter (fördelade på över 40 FN-organ). Vidare kommer ge fortsatt stöd till de internationella domstolarna, inklusive den (), och andra insatser för att motverka straffriheten för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. FN:s fredsfrämjande insatser har ökat dramatiskt . De nya multifunktionella operationerna som FN beslutat om är omfattande och kräver bidrag från medlemsstaterna. Svensk medverkan i, och finansiering av, FN- beslutade insatser för fred och fredsbyggande kommer vara fortsatt angeläget. Kostnaderna för denna verksamhet förutses öka ytterligare . med sin vidsträckta medlemskrets, flexibla struktur och brett definierade syn på säkerhet, är ett viktigt forum för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det s.k. i visade både på organisationens fortsatta relevans och dess begränsningar. säkerhet hör hemma inom där det breda säkerhetsbegreppet, efterlevandet av gjorda åtaganden och den transatlantiska länken är viktiga delar. kommer att fortsätta verka för att stärka unika fredsfrämjande och konfliktförebyggande roll i regionen. Inte minst arbetet med demokratistärkande, inklusive valövervakning, inom så kallade mänskliga dimension, är grundläggande aspekter av verksamheten. Stödet till institutioner, kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), högkommissarien för frågor om nationella minoriteter (HCNM), medierepresentanten () samt den särskilda representanten för bekämpning av människohandel, är centralt. kommer likaså att fortsätta stödja operativa fältnärvaro genom de olika fältkontoren. Mandaten för olika fältmissioner ska även framgent formuleras utifrån situationen i varje enskilt land med särskild inriktning på demokrati- och institutionsbyggande, inkl. ansvar för genomförande av val, utveckling av media, rättsväsende, mänskliga rättigheter och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. ökande verksamhet i bl.a. och södra samt utvecklingen av organisationens polisverksamhet ställer krav på svensk medverkan och resurser. Miljö och säkerhet ägnas ökad uppmärksamhet i , vilket välkomnar. har en viktig roll som samlingsplats för de europeiska länderna. Det spelar i den europeiska säkerhetspolitiska arkitekturen fortsatt en viktig roll för de mänskliga rättigheterna, rättstatens principer och demokratins uppbyggnad i . Något som inte minst visar sig i samband med Georgienkrisen. För del är dessa kärnfrågor prioriterade. Det gäller ländernas efterlevnad av normer och konflikter som kan komma att uppstå i området. Samordningen av hur EU- länderna ska förhålla sig i dessa avseenden, liksom samordning inom och FN, kommer vara en viktigt uppgift under det svenska ordförandeskapet i EU. kan också komma att vara en viktig del av i EU:s östliga partnerskap. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Ytterligare en högt prioriterad uppgift för det svenska ordförandeskapet är reformer av som har stora ärendebalanser. Viktiga reformer finns i det s.k. protokoll 14 till den europeiska konventionen för mänskliga rättigheter som dock f.n. är blockerat av att som enda land ännu inte ratificerat det. På svenskt initiativ har nu beslutat om åtgärder för att kunna sätta de viktigaste bestämmelserna i kraft mot de länder som medger det, och dessa åtgärder har trätt i kraft mot flera medlemsländer. kommer även ge sitt fortsatta stöd till människorättskommissariens verksamhet. samarbete med Nato sker på den militära alliansfrihetens grund. Samarbetet baseras på medlemskapet i Europeiska Partnerskapet (EAPR) och Partnerskapet för fred (PFF) och omfattar också relationen mellan EU och Nato. Deltagande i Nato-ledda fredsfrämjande insatser utgör en central del i relation med Nato. samverkan med Nato är ett viktigt medel för att bidra till internationell fred och säkerhet, särskilt genom deltagandet i de Nato-ledda fredsfrämjande insatserna i Kosovo och . engagemang i ISAF i är långsiktigt. avser fortsätta att leda den regionala enheten i Mazar-e-Sharif i enlighet med nu gällande beslut om fortsatt svenskt deltagande i ISAF. ska fortsatt utnyttja som kunskapsorganisation och som forum för policydialog, särskilt när det gäller globaliseringsfrågor. Arbetet fokuseras på kärnområdena ekonomisk politik, handelspolitik, näringspolitik, utvecklingspolitik, miljöpolitik, utbildningspolitik och arbetsmarknadspolitik. Samstämmighet för utveckling, frågor rörande hållbar utveckling och klimatförändringar, är också frågor som ges hög prioritet. Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning Forskning och andra insatser rörande utrikes- och säkerhetspolitik är av vikt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 stärker generellt möjligheterna och förmågan att utforma och ta ställning till olika handlingsalternativ. Det bidrar också till att stimulera den allmänna debatten kring utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Kvalificerad forskning ägnas också åt den säkerhetspolitiska utvecklingen liksom åt de förändringar som EU genomgår. () fortsätter att spela en viktig roll för att öka kunskapen och främja intresset för internationella frågor. UI är också ett viktigt föra forskning och debatt kring utrikespolitiska och internationella frågor framåt. internationella fredsforskningsinstitut () spelar samma betydelsefulla roll också bortom landets gränser genom sin forskning, sina publikationer och sin utåtriktade verksamhet. Detta gäller inte minst frågor om nedrustning och icke-spridning, men även andra aktuella frågor på det säkerhets- och utrikespolitiska området. Forskningen om massförstörelsevapen vid () gör det möjligt för FOI att lämna tekniskt stöd till regeringen i nedrustnings- och ickespridningsfrågor. Den kompetens som finns samlad på FOI och det tekniska stöd som lämnas är av stort värde för regeringens möjligheter att bedriva en aktiv politik på området. Forskningsverksamheten vid spelar en betydelsefull roll när det gäller djupare kunskap om fredsfrämjande arbete. Utvecklingen av den ackumulerade kunskapen mot såväl militär som civil krishantering kommer att vara värdefull. Gemensamma värderingar och en kulturell, språklig och geografisk närhet utgör grunden för det nordiska samarbetet. Detta spänner över de flesta utgiftsområden. Samarbetet inom och i närområdet är prioriterat av den liksom viljan att stärka samarbetet i . Ett starkare och mer fokuserat samarbete stärker och möjligheter i en globaliserad värld. Globaliseringen har blivit den övergripande prioriteringen för det nordiska regeringssamarbetet och förväntas fortsätta att vara så framöver. Intensifierade gemensamma ansträngningar är nödvändiga för det fortsatta gemensamma arbetet med att undanröja gränshinder, vidareutveckla det nordiska forsknings- och innovationssamarbetet och göra till en starkare region vad gäller toppforskning. Nya globaliseringsprojekt planeras inom områdena hälsa och välfärd, energi och transport, kultur och kreativitet samt det finansiella området. Ökad mobilitet i är ett genomgående tema i det nordiska samarbetet. För näringslivet har det blivit enklare att starta företag och rekrytera arbetskraft över gränserna. Medborgarnas krav på att kunna flytta, studera och arbeta med god social trygghet och tillgång till bland annat de sociala trygghetssystemen, har ökat. Det är mycket positivt för att rörligheten har ökat. Detta ställer stora krav på att de nordiska länderna gemensamt fortsatt arbetar aktivt för att lösa gränshindersrelaterade problem och vidtar åtgärder för att undvika nya gränshinder. Miljö- och särskilt klimatfrågorna är av största vikt inte minst i arbetet inför den internationella klimatöverenskommelse som väntas komma till stånd . En nordisk arbetsgrupp har tillsatts som skall förbereda klimattoppmötet i och bidra till att ett bra resultat uppnås. Ett miljöhandlingsprogram för åren 20092012 har antagits. Programmet ägnar särskild uppmärksamhet åt internationella frågor där de nordiska länderna genom samverkan kan driva gemensamma intressen med stor tyngd. Följande teman ingår i programmet: Klimat och luft, inklusive energi, Hav och kustzoner, Biologisk mångfald och ekosystemtjänster samt Hållbar konsumtion och produktion, inklusive kemikalier. blir ett viktigt instrument inte minst för det nordiska samarbetet att bidra med expertkunnande för att förbättra miljön i , öka den ekonomiska tillväxten, stärka konkurrenskraften och fördjupa den ekonomiska integrationen i regionen. Ambitionen från svensk sida är att fortsatt verka för att stärka i EU och EU i . Nordiska ministerrådets samarbete med länder och organisationer i närområde fortsätter att utvecklas. De riktlinjer för samarbete med , och samt med nordvästra som antogs under det svenska ordförandeskapet i 2008 genomförs . I samarbetet med den arktiska regionen är målet att bidra till att utveckla och förbättra livskvaliteten för i synnerhet ursprungsbefolkningen samt öka insatserna för att motverka klimatförändringarna i . kommer fortsatt att spela en aktiv och pådrivande roll inom ramen för den översyn av samarbetsformerna som påbörjades under det svenska ordförandeåret. Den av genomförda utvärderingen av projektverksamheten och hur väl den svarar mot de politiska prioriteringarna förväntas ge konkreta resultat . Ytterligare åtgärder kommer att bli aktuella för att uppnå ett ännu mer fokuserat och resurseffektivt nordiskt ministerrådssamarbete. verksamhet är värdefull och fyller en viktig funktion då det gäller att sprida information och stärka det nordiska samarbetets folkliga förankring. Föreningen är också en viktig samarbetspartner vid genomförandet av samnordiska aktiviteter och program. Det författningsstyrda konsulära biståndet är en kärnverksamhet för utrikesförvaltningen. Verksamhetens prioriterade mål är bl.a. att snabbt och effektivt bistå svenska medborgare samt i vissa fall utländska medborgare fast bosatta i som råkar i nöd vid besök utomlands. Beredskap måste även finnas för att hantera större kriser som drabbar svenska medborgare och personer som likställs med svenska medborgare. I detta ingår fortsatt samverkan med svenska myndigheter. Den parlamentariska kommittén för att utreda statens ansvar vid kriser och katastrofer som drabbar svenskar i utlandet () och som tillsattes genom beslut lade fram sitt förslag . Kommittén föreslår bl.a. att statens ansvar vid konsulär katastrofinsats regleras i lag. Kommitténs förslag bereds i . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Sverigefrämjandet, som inkluderar handels- och investeringsfrämjandet och Sverigeprofilering till stöd för främjandet, tillhör utrikesförvaltningens huvuduppgifter. En positiv bild av i utlandet ökar förtroendet för landet som samarbetspartner och bidrar därmed till ökad tillväxt och sysselsättning. Se även under utgiftsområde 24 Näringsliv, Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. och de svenska utlandsmyndigheterna främjar tillsammans med övriga berörda organisationer kontakterna mellan utländska och svenska företrädare för samhällsliv, näringsliv, kultur och forskning. kommer SI att genomföra aktiviteter, såväl basverksamhet som vissa riktade insatser, i syfte att främja svenska intressen i omvärlden, öka kunskapen om i utlandet och utbytet med andra länder inom områdena utbildning, forskning, kultur och samhällsliv i övrigt. SI:s verksamhet är central för att bygga upp relationer mellan och andra länder på strategiska områden. Sidas Östersjöteam kommer att fortsätta att utveckla relationer i (med , , , samt ) genom att ge stöd till initiativ som tas av svenska aktörer. Finansiering till att utveckla projektidéer och förstudier inför ansökningar till något av EU:s program för territoriellt samarbete kommer fortsatt att prioriteras. Sida har även i uppdrag att sprida kunskap och erfarenhet kring dessa program till svenska aktörer. med tillhörande handlingsplan avses bli ett centralt verktyg för samordning och fokusering av angelägna insatser för bl.a. miljö, för regionens tillväxt och konkurrenskraft samt mellanfolkliga kontakter. Sidas Östersjöteam kommer att bidra till insatser med syfte att underlätta genomförandet av strategin. Sidas samarbete med på miljöområdet fortsätter med främst vattenreningsprojekt med fokus på S:t 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 /län och . Även inom området mänskliga rättigheter görs fortsatta insatser i . kommer även insatser på demokratiområdet i att kunna göras, i första hand inom media, jämställdhet och partinära samarbete. Forsknings- och utbildningssamarbetet med , , , , , och genom fortsätter. Även programmet för framtida ledare inom bl.a. näringslivet, som inleddes och hanteras av , fortsätter . Reformsamarbetet inom Östersjöstaternas råd () fortsätter med inriktning mot en mer projektorienterad verksamhet. övertar för en tvåårsperiod ordförandeskapet i . Under det svenska ordförandeskapet kommer miljöområdet att prioriteras högt, och ett miljöministermöte kommer att hållas tidigt . Stor uppmärksamhet kommer också att riktas mot hur övriga för samarbetet traditionella frågor, t.ex. på det sociala och kulturella området, ska drivas vidare. kommer dessutom att arbeta för att reaktivera det ekonomiska/näringspolitiska . påbörjas förberedelserna inför ordförandeskap i 2011- 2013. Fokus kommer att ligga på att stärka det regionala cirkumpolära samarbetet kring den politiska och ekonomiska utvecklingen i mot bakgrund av effekterna av de omfattande klimatförändringar som redan märkts tydligt där, och andra miljöhot. 2.7.11:1 Bidrag till vissa internationella organisationer 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 135 454 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 135 454 tkr prisnivå. Anslagets ändamål är att finansiera vissa obligatoriska avgifter som är folkrättsligt bundet att betala via sitt medlemskap i bl.a. följande organisationer: (), , (), och och utveckling (). medlemskap i den Europeiska unionen innebär också ett åtagande att bidra till vissa kostnader inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). Belastningen på anslaget påverkas såväl av valutakursfluktuationer som av antalet freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Stödet till de organisationer är medlem i är centralt i svensk utrikespolitik. Den del av avgift till FN som går till FN:s fredsbevarande operationer kommer att öka , främst till följd av FN:s ökade ambitioner i , , , och . Anslaget föreslås därför öka med . Anslaget ökas med till följd av växelkursförändringar. Hyreskostnaderna för Östersjöstaternas råd ska belasta anslaget. Regeringen föreslår att anslaget ökar med för detta ändamål. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 4:1 m.m. minskas med samma belopp. Regeringen föreslår att 1 anvisas för anslaget för . Tabell 2.5 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:1 Bidrag till vissa internationella organisation Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ingå avtal om hyra av kanslilokaler för Östersjöstaternas råd. Skälen för regeringens förslag: Östersjöstaternas råd är en internationell organisation och har som värdland förpliktigat sig att ställa kanslilokaler till förfogande hyresfritt. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2.7.21:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 139 199 tkr prisnivå. 3Motsvarar 139 199 tkr prisnivå. Anslaget gör det möjligt att stödja konkreta freds- och säkerhetsfrämjande insatser inom ramen för FN, EU, , , eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ eller arrangemang. Anslaget gör det även möjligt att ställa militärobservatörer, poliser, domare, åklagare och kriminalvårdspersonal samt experter inom missionsstöd och andra experter till förfogande för deltagande i fredsbevarande och annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Insatsernas karaktär varierar och kan innefatta bl.a. medling, rådgivning, förhandlingsstöd, övervakningsverksamhet, utbildningsinsatser, förtroendeskapande åtgärder, säkerhetssektorreformer, skydd av mänskliga rättigheter, stärkande av rättsstaten, insatser för att stödja kvinnors deltagande i fredsfrämjande och återuppbyggnad, humanitär verksamhet och sanktionsövervakning. Anslaget används även för särskilda insatser såsom stöd till studier, seminarier, konferenser och andra projekt inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. Stöd ges vidare till såväl svenska som utländska enskilda organisationer och institutioner som verkar inom dessa områden, liksom inom folkrätt och mänskliga rättigheter. Därutöver ges även stöd till rent bilaterala insatser för fredsprocesser. medverkan i militära internationella fredsfrämjande förbandsinsatser finansieras genom anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samt samhällets krisberedskap. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, finansieras freds-, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser av civil karaktär i utvecklingsländer. kommer även fortsättningsvis delta brett i konkreta freds- och säkerhetsfrämjande insatser samt även ge prioritet till stöd och deltagande i andra freds- och säkerhetsfrämjande insatser såsom medlingsinsatser, rådgivning, förhandlingsstöd, utbildningsinsatser, förtroendeskapande åtgärder, säkerhetssektorreformer m.m. Utöver detta kommer det inom anslaget även fortsättningsvis att vara viktigt att genomföra strategiska insatser som har som mål att främja långsiktig utveckling och hållbar fred. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget för . Tabell 2.7 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Under anslaget anvisas medel för olika ändamål som anknyter till nordiskt samarbete. Medel under anslaget används för kostnader för deltagande i samarbete inom ramen för (samarbetsministrarna) och () m.fl. samarbetsorgan samt till visst övrigt nordiskt bilateralt eller multilateralt samarbete. Från anslaget utbetalas även medel till . Bidraget används till allmänna verksamhet, för informationsverksamhet och kultur- och utbildningsinsatser. Därutöver används medel under anslaget för att främja nordiska samarbetsprojekt i allmänhet, däribland gränsregionalt samarbete. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget . Tabell 2,9 Härledning av anslagsnivån 2010-2012, för 1:3 Nordiskt samarbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2.7.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används huvudsakligen för konsulärt ekonomiskt bistånd samt den s.k. barnfonden. Verksamheten är författningsreglerad och efterfrågestyrd. Det konsulära biståndet omfattar tillfälligt ekonomiskt bistånd i form av lån till nödställda svenska medborgare samt i vissa fall utländska medborgare fast bosatta i avseende kostnader i samband med hemresa vid t.ex. allvarlig sjukdom, olyckor och dödsfall liksom bistånd åt brottsoffer och visst rättsskydd i särskilda fall.