prop · GX0334 · 2009-10-21 00:00:00 — Det finns behov av att utveckla ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken som kan utgöra en stabil grund för kunskap om utvecklingen. Ett särskilt arbete har därför initierats inom för att säkerställa att tillståndet och utvecklingen inom jämställdhetspolitiken kan redovisas till . En omfattande satsning i linje med jämställdhetspakten ska omfatta alla politikområden och genomsyra hela regeringens politik. När män och kvinnor delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett mer rättvist och demokratiskt samhälle. Jämställdhet bidrar till ekonomisk tillväxt genom att människors kompetens och skaparkraft främjas. Regeringen har kraftigt ökat resurserna för jämställdhetsinsatser, något som bland annat bidragit till att minska skillnaderna mellan kvinnors och mäns möjligheter att förvärvsarbeta, starta och driva företag, utbilda sig och försörja sig själva. Regeringen vill bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet. Ett arbete har initierats 2008 för att utjämna könsskillnader i olika delar av utbildningsväsendet. Regeringen har 2008 tillsatt en delegation för jämställdhet i skolan och 2009 en delegation för jämställdhet i högskolan. Tillvaratagandet av kvinnors och mäns potential främjas genom insatser som förbättrar möjligheten att starta och driva företag. Regeringen har anslagit till satsningar på ökad mångfald inom hälso och sjukvård för att framför allt ge utbildning och rådgivning till anställda som vill starta egen verksamhet. Insatser för ökat företagande bland kvinnor, bland annat analys av regionala företagsstöd, och ökad representation av kvinnor i bolagsstyrelser genomförs. Genom att öka möjligheten för kvinnor och män att förvärvsarbeta främjas jämställdheten som utanförskapet minskar. Ett flertal insatser sker för att uppnå detta. Arbetslinjen stärks, t.ex. genom förändringar i arbetslöshetsförsäkringen och insatser för att stödja arbetskraftsdeltagande bland utrikes födda kvinnor. Fördelningen mellan betalt och obetalt arbete jämnas ut, bl.a. genom jämställdhetsbonus och skattereduktion för hushållsarbete. För att underlätta återgång till arbete efter sjukskrivningar sker insatser som t.ex. möjligheter att prova nytt arbete under sjukskrivning samt rehabiliteringsgaranti. 2009/10:34 56 Skyddet mot diskriminering i arbetslivet har stärkts genom en ny diskrimineringslag och inrättandet av . Regeringen har dessutom gett i uppdrag att genomföra en särskild satsning om våldsutsatthet i arbetslivet. Ett längre arbetsliv genomgår en demografisk förändring. Tack vare bättre hälsa lever kvinnor och män i längre, vilket innebär att andelen äldre i befolkningen ökar. väntas andelen av befolkningen, enligt befolkningsstatistik från , som är öka från . För att klara utmaningen med en åldrande befolkning behöver fler delta aktivt på arbetsmarknaden. Fler antal arbetade timmar (en högre sysselsättningsgrad behöver inte betyda att antalet arbetade timmar ökar eftersom det bara krävs 1 timmes jobb för att betraktas som sysselsatt) på den svenska arbetsmarknaden leder till bättre offentliga finanser, där det blir lättare att finansiera de sociala trygghetssystemen. Regeringen för en aktiv politik som bland annat syftar till att minska utanförskapet bland äldre och att förlänga arbetslivet. Regeringens politik har bland annat inneburit att den särskilda löneskatten på arbetsinkomster för arbetstagare, som vid årets ingång fyllt , har slopats. På pensionsavsättningar betalas dock fortfarande särskild löneskatt. Det är dessutom mer fördelaktigt för arbetsgivare att anställa personer med nystartsjobb. Äldre har rätt till nystartsjobb under dubbelt så som de varit frånvarande från arbetsmarknaden. Bland dem som hade ett nystartsjobb utgjorde andelen . Motsvarande andel var . trädde den nya diskrimineringslagstiftningen (2008:567) i kraft. I den nya lagstiftningen förstärks förbudet mot åldersdiskriminering . Den nya lagen mot åldersdiskriminering omfattar arbetslivet, utbildningsverksamhet, arbetsmarknadspolitisk verksamhet och arbetsförmedling utan offentligt uppdrag, start eller bedrivande av näringsverksamhet, yrkesbehörighet och medlemskap i vissa organisationer. En utredning, Ett stärkt skydd mot diskriminering på grund av ålder (dir. 2009:72), tillsattes av regeringen . Utredningen ska granska hur ett skydd mot diskriminering på grund av ålder ska införas på de samhällsområden utom värnplikt och civilplikt som saknar ett sådant skydd i diskrimineringslagstiftningen. Minskad sjukfrånvaro Skr. 2009/10:34 57 har präglats av ett omfattande utanförskap som i första hand sammanhänger med en internationellt sett hög sjukfrånvaro. När regeringen tillträdde uppbar 554 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning. Dessutom hade cirka 80 000 personer varit sjukskrivna . var ett av de länder som hade högst sjukfrånvaro bland . Antalet pågående sjukfall, januari 1998april 2009 0 50 000 100 000 150 000 200 000 250 000 300 000 350 000 <6 mån 6 - 12 mån > Samtliga Källa: Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att åstadkomma tidiga insatser i syfte att motverka långvarig sjukfrånvaro. En rehabiliteringskedja med fasta tidsgränser för prövning av arbetsförmågan har införts . En rehabiliteringsgaranti har skapats, som innebär att sjukskrivna ges förbättrad tillgång till medicinsk rehabilitering. Åtgärder har vidtagits för att stödja de arbetsplatsnära insatserna genom att vidareutveckla företagshälsovården. Landstingen har tillförts för att hälso- och sjukvården ska förbättra arbetet med sjukskrivna, den s.k. sjukvårdsmiljarden. Ett försäkringsmedicinskt beslutsstöd för läkare och infördes , som ger riktlinjer om sjukskrivningstider vid olika diagnoser. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att underlätta återgång i arbete efter långvarig sjukfrånvaro. gäller nya regler för personer som har beviljats en varaktig sjukersättning genom att dessa personer kan arbeta, arbeta ideellt eller studera utan att rätten till sjukersättning omprövas. En försöksverksamhet där privata och sociala företag hjälper långtidssjukskrivna tillbaka i 2009/10:34 58 arbete har initierats och bedrivs . Regeringen har vidtagit åtgärder för att minska trösklarna in på arbetsmarknaden för människor med funktionsnedsättning eller långvarig sjukfrånvaro samt stimulera arbetsgivare att anställa människor som varit långtidssjukskrivna. Arbetsgivare slipper att betala sjuklön för den som arbetar med bibehållen sjukersättning. Särskilt högriskskydd avseende sjuklönekostnader för personer som haft aktivitetsersättning planeras att införas . En viktig del av regeringens sjukförsäkringsreform har varit att bryta de tidigare mycket långa och passiva sjukskrivningarna som ofta ledde till permanent utanförskap. Reformen innebär bl.a. att den tid under vilken en person kan få sjukpenning har begränsats till . gäller också att sjukersättning endast kan komma i fråga om den försäkrades arbetsförmåga är stadigvarande nedsatt. Den tidsbegränsade sjukersättningen har därmed avskaffats. Övergångsbestämmelser gäller för personer som uppbar tidsbegränsad sjukersättning vilket innebär att tidsbegränsad sjukersättning kommer att avslutas successivt under 20102012. väntas cirka 54 000 personer lämna sjukförsäkringen till följd av att dagarna med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning tar slut. Regeringen avser därför att vidta åtgärder för att säkra en bra övergång till Arbetsförmedlingen och för att ge stöd och hjälp att återgå till arbete efter långtidssjukfrånvaro. Regeringen avser att införa ett nytt arbetsmarknadspolitiskt introduktionsprogram som syftar till att stödja dem vars dagar med sjukersättning har tagit slut för att komma tillbaka till arbetslivet. som en person deltar i introduktionsprogrammet och andra arbetsmarknadspolitiska program utbetalas aktivitetsstöd. Det kommer dock att finnas personer som på grund av sjukdom vårdas på sjukhus eller på annat sätt får omfattande vård i hemmet eller via sjukvården och inte vare sig kan gå tillbaka till sin anställning eller delta i några aktiviteter vid Arbetsförmedlingen. Dessa personer ska kunna få fortsatt ersättning från sjukförsäkringen på samma nivå som tidigare, tills dess att de har tillfrisknat. Målet för regeringens politik är att sjukfrånvaron ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. De senaste årens kraftigt sjunkande sjukfrånvaro innebär att förutsättningarna är goda att nå detta mål. Antalet påbörjade sjukfall minskar och sjukskrivningstiderna blir allt kortare. Det gäller särskilt de sjukfall som är . Även nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättningar har minskat och är nu på ungefär samma nivå som . Utvecklingen med ett ökande antal i sjuk- och aktivitetsersättning har definitivt brutits och minskningstakten har ökat och väntas fortsätta öka. Sjukfrånvaron bedöms fortsätta att minska . Det minskade antalet påbörjade sjukfall kommer, i kombination med de regelförändringar som regeringen har genomfört, att leda till en fortsatt nedgång, framför allt vad gäller antalet individer med sjukersättning. De regionala skillnaderna i sjukfrånvaro har minskat, men skillnaderna är fortfarande betydande. Detsamma gäller skillnaden mellan kvinnor och män där kvinnor har nästan dubbelt så hög sjukfrånvaro som män. Särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning Skr. 2009/10:34 59 Syftet med de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är att minska arbetslösheten för dessa, öka den produktiva sysselsättningen och öka övergången till arbete utan stöd. avtog ökningstakten för flera av de insatser som riktas till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, mer än under de närmast föregående åren. Undantaget är trygghetsanställning som fortsatte att öka. Antalet deltagare i anställning med lönebidrag har minskat . Anställda med lönebidrag innebär att en arbetsgivare som anställer en person med nedsatt arbetsförmåga, som anvisas av Arbetsförmedlingen, kan kompenseras ekonomiskt genom lönebidrag. I vissa fall kan även lönebidrag lämnas för en redan anställd med nedsatt arbetsförmåga. Lönebidragets storlek baseras på lönekostnaden för den anställde samt på den anställdes arbetsförmåga. Minskningen förklaras främst av att det varit svårt att få arbetsgivare att anställa arbetssökande med lönebidrag. En annan förklaring till minskningen kan vara att nystartsjobb och trygghetsanställningar ersätter anställningar med lönebidrag. Något som ytterligare skulle kunna ha bidragit till minskningen är att Arbetsförmedlingen och i sin handlingsplanssamverkan varit överens om att så många deltagare som möjligt ska få anställning utan stöd. Utvecklingsanställning är en arbetsmarknadspolitisk insats som avser anpassat arbete för en arbetssökande som har funktionshinder, som medför nedsatt arbetsförmåga och som behöver få utveckla sin kompetens och öka sin arbetsförmåga genom arbete. Trygghetsanställning kan förekomma på hela arbetsmarknaden och är ett alternativ till skyddat arbete hos , ett statligt bolag som har till uppgift att bereda arbete för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Syftet är att ge övriga arbetsgivare möjlighet att erbjuda anpassat arbete. Trygghetsanställning vänder sig till de personer med så nedsatt arbetsförmåga att de behöver en större anpassning i arbetssituationen och ett mer långsiktigt stöd än vad som ges med lönebidrag. Offentligt skyddat arbete syftar till att ge vissa grupper av personer med funktionsnedsättning, som medför nedsatt arbetsförmåga, möjlighet till anställning med utvecklande inslag. ska anställningen kunna leda till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Genomgående präglas anställningar med stöd för personer med funktionsnedsättning av en ojämn könsfördelning (män och kvinnor), vilket kan jämföras med att män utgör och kvinnor av samtliga inskrivna personer med funktionsnedsättning . Allra mest ojämn är fördelningen när det gäller anställningar med offentligt skyddat arbete, där är kvinnor. utgjorde andelen som har funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga bland alla som hade ett nystartsjobb. Det var en ökning med jämfört med . Som ett led i en översyn av stöden till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga gav regeringen Statskontoret, en myndighet med uppdrag att bistå regeringen med underlag för att stärka statsförvaltningens förmåga att lösa sina uppgifter rättssäkert och effektivt till nytta för medborgare och företag, i uppdrag att utreda frågan angående ett särskilt stöd till egenföretagande för denna målgrupp. Syftet med ett eventuellt stöd skulle vara att öka möjligheten för denna grupp att bryta utanförskapet och träda in på arbetsmarknaden genom att starta och driva företag. 2009/10:34 60 var 19 400 personer med funktionsnedsättning anställda hos det statliga bolaget . Ett av regeringens mål med är att antalet övergångar från till den reguljära arbetsmarknaden ska motsvara av de tillsvidareanställda inom . Utfallet var , vilket är något lägre än 2007. En positiv utveckling kunde dock noteras . gick 339 personer från till annan arbetsgivare, vilket är en ökning med 168 personer jämfört med . startas och drivs för att skapa arbetstillfällen och erbjuda ett arbetsliv för dem som av olika anledningar inte kommer in på arbetsmarknaden. De sociala företagen är av olika karaktär. Majoriteten av medarbetarna i sociala företag, är personer som på grund av funktionsnedsättning/arbetshinder, tidigare missbruk, kriminalitet, långtidssjukskrivning , långtidsarbetslöshet, hemlöshet eller annan form av social utsatthet inte fått möjlighet att etablera sig på eller förlorat kontakten med arbetsmarknaden. Förbättra integration för utrikes födda På helårsbasis utvecklades sysselsättningen bland befolkningen i positivt under 20052008. ökade sysselsättningsgraden mer bland utrikes födda män jämfört med inrikes födda män. Även utrikes födda kvinnors sysselsättning har ökat, men ökningen har inte varit lika snabb som för inrikes födda kvinnor. Oavsett bakgrund är sysselsättningsgraden lägre för kvinnor än för män, och skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda kvinnor är större än mellan inrikes och utrikes födda män. Sysselsättningsgrad,, i procent Skr. 2009/10:34 61 Inrikes födda kvinnor Utrikes födda kvinnor Inrikes födda män Utrikes födda män 2005 64,4 52,6 69,2 59,5 2006 65,0 52,3 69,9 60,6 2007 65,9 53,3 70,8 61,8 2008 66,0 53,2 70,7 63,6 Källa: Arbetslösheten gick också ner kraftigt , särskilt bland utrikes födda män. Arbetslösheten ligger dock fortsatt på betydlig högre nivåer bland utrikes födda än bland inrikes födda. Sysselsättningsgraden är låg och arbetslösheten hög bland nyanlända, men sysselsättningsgraden stiger med vistelsetid. Även utbildningsnivån har ett starkt positivt samband med sysselsättningsnivån. var 233 600 inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Cirka 73 utgjordes av utrikes födda. Av 57 000 långtidsarbetslösa var utrikes födda. Som långtidsarbetslösa räknas ungdomar som varit arbetslösa i och personer som varit arbetslösa . Arbetslöshet, , i procent Inrikes födda kvinnor Utrikes födda kvinnor Inrikes födda män Utrikes födda män 2005 6,8 13,5 6,8 14,8 2006 6,3 13,0 5,9 13,2 2007 5,4 12,4 5,0 11,4 2008 5,5 12,8 5,0 11,3 Källa: Det är ännu oklart om den lågkonjunktur som inleddes ger större negativa effekter för den utrikes födda befolkningen än för den inrikes födda. I tidigare konjunkturnedgångar har sysselsättningen för den utrikes födda befolkningen minskat mer än för den inrikes födda befolkningen. Detta berodde bland annat på att utrikes födda i hög uträckning arbetade i branscher som drabbats hårt. arbetar fler utrikes födda i tjänstesektorn som inte drabbats lika hårt som verkstadsindustrin. Fler utrikes födda har tidsbegränsade anställningar och har därmed en svagare anknytning till arbetsmarknaden än inrikes födda. Arbetsförmedlingens insatser för att förbättra situationen för utrikes födda på arbetsmarknaden består främst av generella åtgärder som riktar sig till arbetslösa eller långtidsarbetslösa i allmänhet. Särskilda åtgärder som riktas till utrikes födda är endast motiverade i då behoven kan skilja sig från andra arbetssökandes. Det gäller framförallt kunskaper i svenska, kontaktnät och erfarenheter från den Åtgärder som riktas till vuxna nyanlända utrikes födda ska vara tydligt fokuserade på en snabb arbetsmarknadsetablering. 2009/10:34 62 Regeringen presenterade i samband med budgetpropositionen en samlad strategi för integration (Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration, skr. 2008/09:24). Huvudinriktningen för strategin är att öka utbudet och efterfrågan på arbetskraft samt att förbättra matchningen mellan tillgänglig arbetskraft och arbetsmarknadens behov. Särskilt fokus läggs på nyanlända flyktingars och anhöriginvandrares etablering på arbetsmarknaden. Under 20082010 finns ett program för att stärka företagandet för personer med utländsk bakgrund. Insatserna riktar sig främst till etablerade företagare med utländsk bakgrund som vill få hjälp att utveckla och expandera sina företag. av deltagarna ska vara kvinnor. Av 19 900 anställda i nystartsjobb var en tredjedel, 6 500 personer, utrikes födda. Cirka två tredjedelar av de utrikes födda i nystartsjobb är män. Nyanlända invandrare kvalificerar sig för nystartsjobb . Instegsjobb är en särskild subventionerad anställning som kan erbjudas för arbetslösa nyanlända invandrare i kombination med utbildning i svenska språket. Efter en långsam utveckling av antalet platser ändrades villkoren . Syftet var att underlätta för fler nyanlända invandrare att få sådana arbeten. Antalet deltagare har därefter ökat och var 2 600 personer, varav tre fjärdedelar män, anställda i instegsjobb. Jobb- och utvecklingsgarantin innebär att arbetssökande långtidsarbetslösa ska erbjudas individuellt anpassade aktiviteter för att så snabbt som möjligt hitta ett arbete. De arbetssökande anvisas till aktiviteter där de får aktivitetsstöd. deltog 55 000 i programmet varav 16 var utrikes födda. deltog 7 300 personer i olika former av arbetspraktik. Av dessa var 3 200 eller utrikes födda. Deltagarna, såväl inrikes som utrikes födda, består av ungefär lika många kvinnor som män. Ungdomar som varit arbetslösa anvisas av Arbetsförmedlingen till jobbgaranti för ungdomar. Syftet med garantin är att erbjuda särskilda insatser för att arbetslösa ungdomar så snabbt som möjligt ska få ett arbete motsvarande hela sitt arbetsutbud eller påbörja eller återgå till utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. deltog 33 300 ungdomar i programmet varav 4 var utrikes födda. Bland såväl inrikes som utrikes födda deltagare är männen något fler än kvinnorna. Fokus för Arbetsförmedlingens integrationsuppdrag har varit nyanlända invandrare. Detta får ses mot bakgrund av regeringens ovan nämnda strategi för integration. Andelen utrikes födda bland deltagare i olika arbetsmarknadspolitiska program motsvarar på ett ungefär de utrikes föddas andel bland de arbetslösa, även om det finns stora skillnader mellan olika program. Arbetsförmedlingens insatser når alltså väl ut till utrikes födda. Män deltar emellertid oftare i åtgärder eller är anställda med subvention, trots att arbetslösheten är högre bland kvinnor. Någon samlad bild av effekterna av dessa arbetsmarknadspolitiska insatser för utrikes födda kan ännu inte bedömas. En särskild försöksverksamhet med etableringssamtal för nyanlända skyddsbehövande och anhöriga genomförs i tre kommuner . Etableringssamtalet innebär att Arbetsförmedlingen ansvarar för att en etableringsplan upprättas för den nyanlända så snart uppehållstillstånd beviljats. Avsikten är bl.a. att tidig information om var i landet det finns en efterfrågan på den kompetens den nyanlände har ska få ökad betydelse för valet av bosättningsort. Försöksverksamheten ska utvärderas av . 2009/10:34 63 I syfte att ytterligare förbättra möjligheterna till kvalificerat arbete har resurserna för universitetens kompletterande utbildningar för utländska akademiker ökats kraftigt . Utbildningarna vänder sig till exempelvis lärare, jurister och hälso- och sjukvårdsutbildade personer. Regeringen har därför i en särskild proposition (Gränslös kunskap högskolan i globaliseringens tid, prop. 2008/09:175) presenterat förslag om en rättssäker och effektiv ordning för erkännande av hälso- och sjukvårdsutbildningar från tredje land. I propositionen redovisar regeringen även för hur bedömning av utländsk utbildning bör samordnas och effektiviseras för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. Det statliga stödet till gymnasiala och eftergymnasiala yrkesutbildningar för vuxna har utökats kraftigt. Utbyggnaden av antalet studieplatser bedöms få stor betydelse för möjligheterna för nyanlända vuxna invandrare att kunna skaffa eller komplettera en yrkesutbildning i . En särskild myndighet, Myndigheten för , har bildats för att samordna de eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte utgör högskoleutbildningar. Myndigheten har fått ett särskilt nationellt ansvar för validering av utländska eftergymnasiala yrkesutbildningar. Även inom svenskundervisning för invandrare (sfi) grundläggande utbildning i svenska språket för vuxna som inte har svenska som modersmål, har satsningar för bättre kvalitet gjorts. Bland annat ska lärarnas kompetens höjas och nationella slutprov införas. Vidare har målen för undervisningen blivit tydligare. En försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom sfi (sfi-bonus) har inletts för att stimulera en snabbare genomströmning. För att tydliggöra kommunernas respektive statens ansvar för utvecklingen i stadsdelar med utbrett utanförskap träffas lokala utvecklingsavtal med vissa storstadskommuner. och Arbetsförmedlingen har i uppdrag att ingå i lokala partnerskap med kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal. Regeringen avser att presentera en proposition med förslag som påskyndar arbetsmarknadsetableringen för nyanlända flyktingar och anhöriga. Syftet är att utveckla ett system som både ger individen ett utökat ansvar och stärker incitamenten för en snabb arbetsmarknadsetablering. Därigenom kan mottagningssystemet bli mer stabilt för svängningar i konjunktur och antalet nyanlända som får uppehållstillstånd, som det görs mer flexibelt utifrån den enskilde individens behov. En utgångspunkt är att det bör löna sig att söka sig till bostadsorter med god arbetsmarknad eller förutsättningar att erbjuda annan relevant introduktion för att påskynda ett snabbt arbetsmarknadsinträde. Arbetsförmedlingen föreslås få ett samordnande ansvar gentemot övriga aktörer och svarar också för att tillsammans med den nyanlända upprätta och vid behov revidera en individuell plan för att underlätta och påskynda den nyanländas etablering. Arbetsförmedlingen beslutar om ersättningen till den nyanlända, anvisar till bosättning och svarar också för upphandlingen av de s.k. lotsar som arbetar på uppdrag av Arbetsförmedlingen med att vägleda och stötta de nyanlända fram till ett arbete. Arbetsförmedlingen ska vidare kunna erbjuda den nyanlända deltagande i de olika program som Arbetsförmedlingen har till sitt förfogande, utifrån vad som överenskommits i etableringsplanen eller aktualiserats av lotsen. Det är Arbetsförmedlingen som beslutar om deltagande i program. 2009/10:34 64 En förstärkt arbetslinje Att göra det mer attraktivt att arbeta och att stärka arbetslinjen är en viktig målsättning för regeringen. En grundläggande komponent i det strävandet har varit att sänka skatten på arbete. Dessutom har åtgärder vidtagits för att stärka arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring som insatserna för att minska omfattningen av felaktiga utbetalningar har förstärkts. En förutsättning för att upprätthålla förtroendet och legitimiteten i socialförsäkringssystemen är en hög rättssäkerhet.