prop · GX031d9 · 2009-09-21 00:00:00 — En kraftsamling ska därför ske i början av processen där också personal med hög kompetens ska finnas för att genomföra utredningen. Interna procedurregler för innehåll i olika utredningsmoment och tidsättning av dessa moment ska också medverka till snabbare och säkrare handläggning. Även samverkan mellan prövnings-, mottagnings- och förvaltningsprocessenheterna ska förstärkas och struktureras i syfte att handläggningen ska kunna bli mer ändamålsenlig och mer rationell. har för avsikt att i projektform fortsätta införandet av det nya arbetssättet i syfte att det ska kunna omfatta hela myndigheten . Målet är att åtgärder ska vidtas för att genom vidarebosättning i erbjuda skydd främst för flyktingar och skyddsbehövande i övrigt. ska i samråd med UNHCR söka identifiera flyktingsituationer där vidarebosättning kan användas strategiskt samt vidta åtgärder som bidrar till en lösning av främst utdragna flyktingsituationer som är eller annars riskerar att bli permanenta. Tabell 2.14 Mål och antalet faktiskt överförda flyktingar överfördes 1 863 personer. Medel motsvarande 1 900 platser hade anvisats. Målet har således i princip uppnåtts. Utgiften för vidarebosättning ökade med i jämförelse med 2007. Enligt är anledningen till de ökade kostnaderna att antalet överförda personer ökade med 64 personer. Närmare hälften av de överförda var irakier och statslösa palestinier på flykt i närområdet. I övrigt utgör afghaner och burmeser de största grupperna. Identitetsuppgifter, nödvändiga för verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut eller för bosättning i kommun om ett beslut om uppehållstillstånd meddelas, ska finnas tillgängliga för i asylprocessen. uppvisade av de asylsökande en passhandling vid ansökningstillfället. Endast 6 300 personer, eller , lämnade in någon form av identitetshandling innan fattade beslut. Knappt hälften av dessa var irakiska medborgare. Att den enskilde saknar id-handlingar påverkar bedömningen av de uppgifter som lämnats i samband med asylansökan och är ett problem när det gäller bedömningen av skyddsbehov. Avsaknad av id-handlingar leder även till förlängda handläggningstider inte minst i samband med verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut då det angivna hemlandet kan vägra att ta emot den enskilde. arbetar också bland annat med kunskapsfrågor, språkanalyser, ambassadsförfrågningar och äkthetskontroller av idhandlingar. För att förbättra arbetet med att klarlägga identiteter har tagit fram en handlingsplan. Målet är att mottagandet ska vara värdigt, kostnadseffektivt och stödja en effektiv och human asylprocess. Insatser inom mottagandet ska främja de asylsökandes framtid såväl vid ett eventuellt beviljande av uppehållstillstånd som vid ett eventuellt återvändande. Inom mottagandet ska svenskundervisning utformas på ett sådant sätt att en eventuell senare sfiundervisning (svenska för invandrare) underlättas. Arbete och praktik ska särskilt uppmuntras. För personer som inte utnyttjar ett av erbjudet boende ska , exempelvis genom ökade informationsinsatser, verka för att de som deras asylansökan prövas bosätter sig i regioner med goda förutsättningar för bostäder, arbete och utbildning. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. ansvarar för att ordna boende för de asylsökande som inte ordnar boende på egen hand. Vidare prövar behovet av dagersättning och särskilt bidrag till den asylsökande. Därutöver ansvarar för att erbjuda den asylsökande s.k. organiserad sysselsättning, som främst består av svenskundervisning, samt att bistå vid bosättning eller återvändande. Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande åligger kommuner och landsting. Exempelvis ansvarar kommunerna för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola för asylsökande barn samt vissa insatser enligt socialtjänstlagen. Landstingen ansvarar för hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Statlig ersättning lämnas till kommuner och landsting. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.15 Antal registrerade personer samt vistelsetid i mottagande 20062008 Vistelsetid dagar (genomsnitt) Registrerade per den 31/12 Antalet personer i mottagande har ökat trots en nedgång i antalet asylansökningar. omfattades i genomsnitt cirka 38 400 personer av mottagande. Det är en ökning med 5 400 personer jämfört med . Ökningen beror främst på att antalet personer som fick avslag på sin asylansökan ökade, och att fler personer därmed överklagade till migrationsdomstolarna, vilket innebar längre vistelsetider inom mottagandet. var det cirka 13 700 personer av de inskrivna som väntade på beslut från , jämfört med cirka 22 650 personer året innan. Den genomsnittliga vistelsetiden har varit , vilket kan jämföras under föregående år. Av de personer som omfattades av mottagandet hade ordnat boendet på egen hand, s.k. eget boende och övriga fanns i boenden anordnade av . Beläggningsgraden på anläggningsboendena har varierat mellan . har avvecklat 932 boendeplatser , bland annat de korttidsboenden i stugbyar, vandrarhem m.m. som öppnades . Mottagande av asylsökande ensamkommande barn har kommunerna ansvar för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn. Ansvaret innebär att kommunerna ska tillhandahålla boende för barnen och se till att de får det stöd och den hjälp de behöver. ska ingå överenskommelser med kommunerna om mottagande av barnen. ökade antalet asylsökande ensamkommande barn till 1 510 jämfört med året innan då 1 264 barn sökte asyl. Av dessa kom 464 från , 347 från och 345 från . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.16 Antal asylsökande ensamkommande barn 20062008 Det råder fortfarande brist på kommunala platser för ensamkommande barn, vilket innebär att ankomstkommunernas mer tillfälliga boenden utnyttjas än vad som avsågs vid reformens genomförande. I syfte att öka antalet kommuner som träffar överenskommelser med höjdes ersättningarna till kommunerna för mottagande av barnen . Därutöver infördes en möjlighet för att ersätta kommunerna för omhändertagande av asylsökande ensamkommande ungdomar mellan under förutsättning att vården har påbörjats innan 18-årsdagen. I genomsnitt anlände 126 barn till , men antalet har varierat mellan 78 och 197 barn . Detta ställer stora krav på flexibilitet vad avser mottagandet. Ett av målen inom mottagandet är att svenskundervisningen ska utformas på ett sådant sätt att en eventuell senare sfi-undervisning underlättas. Dessutom ska arbete och praktik särskilt uppmuntras. Svenskundervisning och praktik anordnas inom ramen för den organiserade sysselsättningen, vilken ska erbjudas alla vuxna asylsökande som är . Svenskundervisningen upphandlas centralt av . Andelen asylsökande som deltog i den organiserade sysselsättningen var . Majoriteten av deltagarna studerade svenska. Deltagandet var högre bland de personer som bodde i anordnade boenden jämfört med dem som bodde i eget boende. Det kan till viss del bero på att den organiserade sysselsättningen är mer lättillgänglig för dem som bor i anläggningsboende samt att personer som bor i eget boende i högre utsträckning har ett arbete. har antagit en ny handlingsplan för den organiserade sysselsättningen och det har varit ett omställningsår för myndigheten i detta avseende. Utvecklingen har i huvudsak inneburit att gå från en standardiserad svenskundervisning till ett mer individualiserat utbud av verksamhet med inriktning mot arbete och praktik. Tabell 2.17 Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning har förvarslokaler i , , , och . Antalet förvarsplatser utökades från 150 till 185. Den genomsnittliga beläggningsgraden var . ökade antalet vistelsedygn till 83 jämfört med 63 2007. Utgiften per vistelsedygn minskade till . Insatser för att förhindra felaktiga utbetalningar Målet är att ska säkerställa att inga felaktiga utbetalningar av ersättningar till den asylsökande enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. förekommer. ansvarar för att pröva behovet av bistånd till den asylsökande. Biståndet lämnas till den enskilde i form av dagersättning, bostadsersättning, särskilt bidrag samt logi. De sammanlagda ekonomiska ersättningarna till asylsökande uppgick till . I egenskap av ansvarig myndighet för utbetalning av ersättning till asylsökande, ingick i Delegationen mot felaktiga utbetalningar (dir. 2005:52). Delegationen var ett forum för samverkan, information och erfarenhetsutbyte med uppdrag att utgöra ett samverkansorgan för åtgärder mot felaktiga utbetalningar från de offentliga försäkrings- och bidragssystemen. Delegationen avslutade sitt arbete . För att säkerställa en enhetlig och riktig tillämpning av biståndsbestämmelserna har bildat en samordningsgrupp för mottagande av asylsökande. Samordningsgruppen har bland annat gjort en granskning av de avgöranden som länsrätter, kammarrätter och Regeringsrätten meddelat 2009 rörande tillämpningen av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Gruppen kommer att redovisa sin analys av rättspraxis i en rapport. Syftet med rapporten är att underlätta en likartad tillämpning av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. vid mottagningsenheter och därigenom minska riskerna för felaktiga utbetalningar ur välfärdssystemet. Ett stort antal regelförändringar har beslutats för att möjliggöra ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan berörda myndigheter. Genom vissa lag- och förordningsändringar har fått en uppgiftsskyldighet gentemot . har i sin tur fått rätt till direktåtkomst till vissa uppgifter i verksamhetsregister. Bosättning vid beslut om uppehållstillstånd Målet är att väntetiderna för bosättning ska förkortas. ska senast efter att uppehållstillstånd har beviljats en person som är registrerad i mottagande, vid behov anvisa en tillgänglig plats i en kommun som har överenskommelse om mottagande av skyddsbehövande m.fl. och lämna relevant underlag till kommunen. I detta arbete ska ta hänsyn till personens förutsättningar för en ändamålsenlig introduktion samt verka för att bosättning i första hand sker i en kommun med god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd. Vid bosättning där inte medverkat, ska relevant underlag lämnas till aktuell kommun efter att uppehållstillstånd har beviljats. I de fall migrationsdomstolen gör en annan bedömning än vad gäller beslut om avvisning eller utvisning och om det inte finns behov av att anvisa en plats i en kommun, ska relevant underlag lämnas till aktuell kommun i samband med att beslut om uppehållstillstånd vunnit laga kraft. I samband med nedläggning övertog vissa av myndighetens uppgifter. Närmare beskrivning av bosättning av nyanlända finns 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, avsnitt 3.4.2. Utgifterna för mottagandet av asylsökande Utgifterna för mottagandet ökade i jämförelse med 2006 och 2007 framför allt till följd av att fler personer omfattades av mottagande. Antalet boendedygn ökade från cirka 12 miljoner till cirka 14 miljoner. Den totala utgiften för mottagande av asylsökande ökade med jämfört med . Dygnsutgiften per person var , vilket innebär en minskning med en krona jämfört med . Det ökade antalet registrerade i mottagande har bland annat inneburit ökade personalkostnader och utgiftsökningen för mottagandeverksamheten under anslag 12.1 uppgick till . Tabell 2.18 Kostnader för mottagandet 20062008 samt särskilt bidrag till Placering av barn i annat hem Av 12 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716, UtlL) följer att en utlänning som avvisas ska lämna landet efter att avvisningsbeslutet har vunnit laga kraft och en utlänning som utvisas ska lämna landet efter att utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft. Annan tidpunkt för avvisning eller utvisning kan föreskrivas i avvisnings- eller utvisningsbeslut. Målet är att tiden mellan lagakraftvunnet avvisnings- och utvisningsbeslut och utresa ska minska och andelen personer som återvänder inom lagstadgad tid ska öka. Återvändandearbetet ska prioriteras. I syfte att öka antalet 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 personer som efter ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut återvänder ska verka för att avtal sluts med svenska, utländska och internationella organisationer om åtgärder för att underlätta återvändandet. Erfarenheterna från genomförda projekt ska tas tillvara. har handlagt drygt 15 000 ärenden rörande personer som var aktuella för återvändande. Den genomsnittliga tiden från det att en person fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut till dess att personen lämnade landet var , exklusive återvändandeärenden hänförliga till Dublinförordningen. Den genomsnittliga tiden för de cirka 6 000 personer som återvänt självmant var, med samma beräkning, . Motsvarande genomsnittliga tid var . får lämna över ett avvisnings- eller utvisningsärende för verkställighet till polismyndigheten om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan och inte kan anträffas utan polismyndighetens medverkan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att verkställa beslutet. överlämnade sammanlagt 8 700 återvändandeärenden till polisen. Av dessa överlämnades 3 700 ärenden för att det kunde antas att det skulle behöva användas tvång och 5 000 ärenden för att den som skulle avvisas eller utvisas höll sig undan. Det är oftast Kriminalvårdens transporttjänst som genomför de bevakade utresorna. Kriminalvårdens transporttjänst verkställde avvisnings- eller utvisningsbeslut rörande 2 137 personer, vilket är en ökning i jämförelse med 2007 . Den totala utgiften var och utgiften per transporterad var , en ökning med jämfört med . , och Kriminalvården samverkar kring återvändandearbetet. och samarbete angående återvändande har intensifierats. och har återkommande möten för att åstadkomma ett förbättrat samarbete inom hela asylprocessen, från gränskontroll till återvändande. Återetableringsstöd för att underlätta återvändande Förordningen (2007:640) om återetableringsstöd för vissa utlänningar trädde i kraft . Förordningen innebär att ersättning kan betalas ut för att underlätta självmant återvändande till länder som på grund av svåra motsättningar har mycket begränsade förutsättningar för återetablering av återvändande. Regeringen höjde ersättningen samt förlängde förordningen (SFS 2008:778) fr.o.m. t.o.m. . var ansökningarna relativt få och endast 15 ansökningar beviljades. har antalet ansökningar ökat kraftigt och antalet beviljade ansökningar ökade till 1 071. Stödet har i kombination med andra åtgärder underlättat återvändandet och medverkat till att tiden mellan lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning till utresa minskade med en månad för de som återvände självmant . Detta innebär lägre utgifter för mottagandet av asylsökande motsvarande . utbetalades i återetableringsstöd. ska verka för att avtal sluts med svenska, utländska och internationella organisationer om åtgärder för att underlätta återvändande samt tillvarata erfarenheterna från genomförda projekt. har haft ett avtal med den tyska organisationen (Arbeitsgruppe Entwicklung und Fachkräfte im und der Entwicklungszusammenarbeit) som arbetar med återvändandeprojekt i norra . Projektet hjälper den som återvänder med ett arbetskontrakt och erbjuder bland annat arbetsträning samt fortbildning. har sagt upp detta avtal. har ett avtal med IOM () kring utbetalning av återetableringsstöd i och . Avtalet innebär att IOM kan bistå med hjälp med utbetalning av stödet i andra länder. Verksamhetsområde Besök och bosättning Målet är att prövningen av ärenden avseende besök och bosättning ska ske rättssäkert och effektivt. handläggning i samband med prövning, omprövning och överklagande av ärenden samt verkets prövning av verkställighetshinder ska ske enhetligt, skyndsamt och effektivt. Särskild hänsyn ska tas till barn. Väntetiden för den sökande ska i varje led vara så kort som möjligt. Verksamhetsområdet omfattar prövning av ansökningar om uppehållstillstånd om besök och tillfälliga vistelser i samt ansökningar om uppehållstillstånd för permanent bosättning. En ansökan kan exempelvis avse studier, arbete, familjeåterförening, släktsamt turistbesök eller besök med anledning av affärer. Tabell 2.19 Ärendekategorier Besök och bosättning 2008 Ett stort antal ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd ges in till svenska utlandsmyndigheter. lämnades drygt 69 000 ansökningar in om uppehålls- och arbetstillstånd. Av de som sökte var kvinnor och män. Detta är en ökning med mer än 6 000 ansökningar jämfört med . Antalet ansökningar har ökat främst därför att anhöriga till de personer som beviljades uppehållstillstånd med stöd av den tillfälliga ändringen av utlänningslagen som antog har ansökt om att återförenas med sin familj. Därutöver påverkas ökningen av antalet asylsökande och antalet personer som beviljas uppehållstillstånd. I de flesta ärendekategorier är det som är beslutande myndighet varför ansökningarna skickas vidare till för beslut. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 När det gäller viseringsärenden är det emellertid utlandsmyndigheterna som fattar beslut, med möjlighet att lämna över ärendet till för beslut. Det kan ske när utlandsmyndigheten t.ex. är osäker på hur ansökan ska bedömas och när beslutet kan komma att få följder för framtida rättstillämpning. lämnades sammanlagt mer än 380 000 ansökningar om besök och bosättning in till utlandsmyndigheterna och . I förstagångsansökningar i anknytningsärenden beviljades av de sökande uppehållstillstånd. Måluppfyllelsen avseende handläggningstider är i stort god för flertalet ärendetyper inom verksamhetsområdet. Handläggningstiderna vid påverkas även av utlandsmyndigheternas resurser. För att möta de kraftiga ökningarna av migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna har utrikesrepresentationen tillförts extra medel , 2008 och 2009. Tabell 2.20 Besök- och bosättningsärenden ärende (kr) Total utgift (mnkr) utgifter för verksamhetsområdet besök och bosättning var , vilket motsvarar en ökning jämfört med året innan. Ökningen av utgifterna förklaras främst av att antalet ansökningar ökade. Den totala utgiften per ärende har dock minskat . Utgifterna styrs framför allt av antalet ansökningar och av möjligheterna att förbättra produktiviteten. har här en viktig roll att ge stöd och analyser till utlandsmyndigheterna och så att handläggningen ska kunna ske effektivt och rättssäkert. Bland annat har försök med skriftliga utredningar i anknytningsärenden genomförts vid några utvalda utlandsmyndigheter i syfte att effektivisera handläggningen och underlätta utlandsmyndigheternas arbete. har utvecklat ett nytt system för elektroniska ansökningar i syfte att nå ökad effektivitet och resursutnyttjande. Systemet kommer successivt att tas 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 avgjorde drygt 5 000 färre ärenden än vad som kom in. avgjordes cirka 3 000 fler ärenden än vad som kom till . Målet är att beslut i viseringsärenden som överlämnas till ska fattas från det att ansökan kommit in till . Utlandsmyndigheterna har ett generellt bemyndigande från att fatta beslut i viseringsärenden. Regeringen har inte fastställt något enskilt mål för utlandsmyndigheternas handläggningstid när det gäller ansökan om visering. lämnades drygt 234 400 ansökningar om visering in vid utlandsmyndigheterna. Flertalet av dessa avgjordes också vid utlandsmyndigheterna. har cirka 96 000 ansökningar kommit in till utlandsmyndigheterna. överlämnades 3 724 viseringsansökningar till för beslut. Antalet överlämnade ansökningar var något fler 2008 än (2 949), vilket främst beror på ett ökat antal ansökningar samt att ingått fler representationsavtal med de andra nordiska länderna. Av dessa avtal framgår att när ett nordiskt land representerar ska ansökan överlämnas till för avgörande om den inte kan beviljas. avgjorde av inkomna ansökningar . Den genomsnittliga handläggningstiden var . Anledningen till att målet inte nåtts fullt ut berodde enligt på att det i många ärenden fanns en koppling till arbetstillstånds- och studerandeärenden, vilket krävt remissförfaranden eller annan form av komplettering som medfört ökade handläggningstider. Med besöksärenden avses ansökningar som huvudsakligen avser att förlänga vistelsen i utöver den viseringsfria tiden eller den tid för vilken viseringen gäller. inkom 10 783 sådana ansökningar. Cirka 4 800 ansökningar har kommit in . För dessa ansökningar har regeringen inte angivit något mål för handläggningstiden utöver det övergripande målet för verksamhetsområdet om effektiv och rättssäker handläggning. Handläggningen av dessa ärenden har i princip kunnat ske i anslutning till att ansökan kommit in. Målet är att väntetiden ska vara så kort som möjligt med hänsyn till sökandens och övriga berördas behov. Beslut om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personer bosatta i ska fattas . Cirka 64 000 ansökningar om uppehållstillstånd i anknytningsärenden har kommit in till . Av de som sökte var kvinnor och män. Därav var cirka 45 000 förstagångsansökningar och nära 19 000 ansökningar avsåg förlängning av uppehållstillstånd i anknytningsärenden. Antalet förstagångsansökningar ökade med drygt 7 900 ärenden i förhållande till 2007. Måluppfyllelsen har ökat från 2008. Den genomsnittliga handläggningstiden har minskat 2007 2008 och understiger nu . kvarstod cirka 3 000 anknytningsärenden som var äldre än . I av dessa ärenden berodde den längre handläggningstiden på faktorer som enligt varit svåra att påverka. Här kan bland annat nämnas behov av DNA-analyser och lång handläggningstid vid vissa utlandsmyndigheter. Utlandsmyndigheterna i , och har fått ta emot många ansökningar från irakier medan ansökningar från somalier främst har tagits emot i . Perioder av hög belastning i kombination med begränsade resurser hos några av utlandsmyndigheterna kan påverka måluppfyllelsen. Antalet öppna ärenden har ökat med 3 000 i förhållande till utgången av 2007. När det gäller ansökningar om uppehållstillstånd på grund av hushållsgemenskap bifölls av ansökningarna, vilket är en ökning i förhållande till 2007 då bifölls. De största grupperna av sökande var medborgare i , och . har cirka 33 000, varav 23 000 förstagångsansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personer bosatta i kommit in till . Prövningen av ärenden avseende besök och bosättning ska ske rättssäkert och effektivt. Särskild hänsyn ska tas till barn. har tagit emot cirka 15 200 anknytningsärenden som rör barn. Det kan avse barns anknytning till förälder i (2 453), till släktingar i (873), förälders anknytning till barn i (260), samt adoptivbarn (581). Den genomsnittliga handläggningstiden för dessa ärenden var dagar och andelen bifall var . Inom verksamhetsområdet tillämpas en särskild prioriteringsordning som innebär att ansökan från minderåriga utan legal vårdnadshavare som söker om uppehållstillstånd efter inresa ska handläggas . Dessa ärendens handläggning påverkas även positivt genom att de gode männen getts ökade möjligheter att stödja barnen i prövningsprocessen. sökte nio ensamkommande barn efter inresa i uppehållstillstånd av andra skäl än asyl. har vidtagit flera åtgärder för att förbättra förutsättningarna för att kunna ta särskild hänsyn till barn, bland annat genom att säkerställa att dessa ärenden tidigt identifieras i prövningsprocessen och genom utveckling av åtgärder för en enhetlig praxis i barnfrågor. Vidare vidtas olika utbildningsinsatser för att öka kompetensen om barn och . En särskild modell för barnkonsekvenser och riktlinjer för den har tagits fram. Uppehållsrätt för EES-medborgare m.fl. samt ställning som varaktigt bosatta