prop · GX031d23 · 2009-09-21 00:00:00 — Det bör ges förbättrade förutsättningar för såväl kollektivtrafikföretag som för berörda regionala myndigheter att sätta resenärens behov i centrum när kollektivtrafiktjänster utformas. Regeringen har låtit utreda lagstiftningen på kollektivtrafikområdet. Utredningen om en ny kollektivtrafiklag lämnade ett delbetänkande (SOU 2009:39) om offentligrättslig lagstiftning . Utredningen är föremål för remiss och bereds inom . Regeringen avser vidare att konkurrensutsätta fordonsbesiktningsverksamheten från En omreglerad besiktningsmarknad med effektiv konkurrens kommer att leda till bättre service till rimliga priser för konsumenter och brukare samt ge valfrihet och möjlighet för kunderna att påverka serviceutbudet. överfördes verksamheten vid till och verksamheterna vid och Projektering till . Båda bolagen ägs helt av staten. Regeringen föreslår i propositionen Ändrad verksamhetsform för enhet att verksamheten vid överförs till ett eller flera av staten helägda bolag. Regeringen avser vidare att återkomma till med ett förslag som innebär att flygplatsverksamhet bolagiseras. Bolagiseringarna genomförs bl.a. för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden och eliminera misstankar om korssubventionering. Med en bättre fungerande marknad ökar även kraven på utveckling av effektivitet och produktivitet i verksamheten. En bättre fungerande konkurrens leder till ett effektivare resursutnyttjande vilket kommer samhället till del i form av lägre priser och högre kvalitet. Därutöver bidrar bolagiseringarna till förbättrade förutsättningar för verksamheterna att utvecklas. Regeringen avser tillsätta en utredning om förutsättningarna att bolagisera ICT (telekommunikationsverksamhet) som är en del av uppdragsverksamhet. svarar för anordnande av kunskaps- och körprov för körkort. Prov för erhållande av förarbevis för moped och terrängskoter anordnas dock av privata aktörer. Körkortsprovverksamheten berör många människor och företag. Det är därför viktigt att den sker på ett effektivt och bra sätt. Beredning av möjligheterna att lämna över hela eller en del av provverksamheten till privata intressenter fortsätter inom och regeringen avser att återkomma till i denna fråga. har på uppdrag gjort en genomgång av möjlig struktur för bolagen (), och (publ) samt affärsverket . Rapporten har presenterats vid en hearing i Närings- Rapporten diskuterar olika alternativ för samordning som alla syftar till att minska sårbarheten, öka effektiviteten och minimera genomföranderiskerna. Målet har varit att skapa en samordnad grupp av bolag med en effektiv verksamhet och enhetlig förvaltning. En samordnad struktur innebär att sårbarheten kan minskas kraftigt och att kostnaderna kan reduceras. Kostnadsreduktionen uppstår som en följd av att verksamheten får en gemensam förvaltningsorganisation vilket ger möjlighet att reducera beroendet och även kostnaderna för externa konsulter, samt genom synergier i administrativa processer, lokaler och kringkostnader. Regeringen avser att närmare utreda möjligheterna och formerna för en samordning av bolagen, för att kraftigt kunna minska verksamheternas sårbarhet samt reducera kostnaderna i bolagen. Exempelvis kan detta ske genom att en koncernstruktur skapas, fusion mellan två eller flera bolag eller annan samordning mellan bolagen. Regeringen bedömer inte att organisatoriskt ska höra samman med bolagen, men bedömer att rapporten visar på att viktiga samarbetsområden kan finnas mellan de berörda bolagen och affärsverket. Effektivare hantering av körkort och yrkestrafik Ett viktigt steg i regeringens arbete med att skapa en effektivare och mer ändamålsenligt organiserad statlig verksamhet tas då länsstyrelsernas uppgifter inom körkort- och yrkestrafikområdet förs till Transportstyrelsen . Med förändringen stärks Transportstyrelsen i sin roll som kontroll- och tillståndsmyndighet inom transportområdet. kommer verksamheten att kunna bedrivas till en total årlig kostnad som understiger dagens med . Enklare och färre regler inom transportområdet Med Transportstyrelsens inrättande togs ett viktigt steg i regeringens arbete att skapa enklare och tydligare regler inom transportområdet. Transportstyrelsen har på regeringens uppdrag identifierat 57 förslag till regelförenklingar som rör samtliga fyra trafikslag som både myndighet och departement arbetar vidare med. Transportstyrelsen ser även över samtliga sina föreskrifter i syfte att så långt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 det är möjligt minska företagens administrativa börda och förenkla deras vardag. Ett av dessa förslag är att slopa systemet med utskick av kontrollmärken. avskaffas systemet med kontrollmärken för vägfordon. Därmed upphör nu gällande regel att ett kontrollmärke ska appliceras på den bakre registreringsskylten som ett tecken på att det fordon det sitter på får föras i trafik på väg. Kontrollmärkets avskaffande innebär en märkbar förenkling för fordonsägare och minskade administrativa kostnader för näringslivet samt minskade kostnader i staten. De fordonsrelaterade skulderna fortsätter att öka. På mindre än har de ökat med och totalt uppgår nu skulderna till . Fordonsskatt och felparkeringsavgift är bland de största enskilda skuldslagen i utsöknings- och indrivningsdatabas. ligger andelen som drivits in på för fordonsskatt och på för felparkeringsavgifter. Trängselskatt är ett nytt skuldslag i register och skuldbeloppet ökar snabbt. Andelen som drivs in är . Enligt beräkningar kommer det totala skuldbeloppet att ligga på /2013, alltså en ökning . De 100 gäldenärer som har störst sammanlagda fordonsrelaterade skulder står tillsammans för i skuldbelopp, vilket är av det totala skuldbeloppet för fordonsrelaterade skulder i riket, av dessa saknar 54 stycken gäldenärer utmätningsbara tillgångar. Regeringen anser att det är angeläget att lösa problemet med fordonsmålvakter. Transportstyrelsen och har överlämnat gemensamma förslag till regler som syftar till att försvåra verksamheten med fordonsmålvakter och minska antalet fordonsrelaterade skulder. Förslagen är inriktade på olika åtgärder kopplade till sådana fordonsrelaterade skulder som är av offentligrättslig karaktär och där Transportstyrelsen ansvarar för indrivningen, d.v.s. skatter och felparkeringsavgifter (gatumark). Rapporten med förslag har skickats ut på sedvanlig remissomgång. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Nya satsningar på alkolås Vid av dödsolyckorna är alkoholpåverkade motorfordonsförare involverade. Det krävs en bred uppsättning åtgärder för att motverka rattfylleri, men det finns också anledning att befara att nykterheten i trafiken följer utvecklingen för alkoholkonsumtionen i samhället generellt. I syfte att rattfyllerister i princip endast ska kunna köra med alkolås avser regeringen att återkomma till med förslag till nya regler på området. Regeringen avser att låta Transportstyrelsen nyttja medel från för att möjliggöra subventionering av de administrativa kostnaderna för hantering av alkolås för rattfyllerister. Regeringen vill även åstadkomma ett minskat rattfylleri genom ett ökat användande av alkolås i förebyggande syfte. har statliga myndigheter krav på att införa alkolås och målet är att av statens fordon ska ha alkolås 2012. Kommuner och landsting ligger redan långt framme i detta arbete, bland annat då det gäller krav på alkolås i skolskjutsar. arbetar också för införande av obligatoriska krav på alkolås i kommersiella bussar och lastbilar inom EU. Svenska insatser för en starkare Östersjöstrategin är en prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i EU och syftar bland annat till att öka EU:s engagemang i . Ett av strategins fokus ligger på transportområdet där det betonas att väl utvecklade transportsystem och infrastruktur är en grundförutsättning för regionens möjligheter att utvecklas. kommer att tillsammans med vara koordinator för de insatser som strategin identifierat för att åstadkomma en mer tillgänglig region såväl för transportflöden såväl inom regionen som till omvärlden På svenskt initiativ har arbetet med en transportstudie, Baltic Transport Outlook, påbörjats som ska bidra med bättre underlag när det gäller planering och investeringar då studien ska beskriva såväl nuvarande som framtida flöden inom alla transportslag av både gods och människor i regionen som helhet. Alla länder kring kommer att bidra med underlag till studien som kommer att vara klar . Östersjöstrategin innehåller också ett flertal viktiga åtgärder för att nå hänsynsmålet avseende säkerhet miljö och hälsa, bl.a. genom åtgärder för att öka sjösäkerheten och för att minska sjöfartens miljöpåverkan. Initiativ till stärkt samarbete i fråga om gränsöverskridande infrastruktur har tagits med de skandinaviska grannländerna. Tillsammans med arbetar just nu för att åstadkomma en förlängning av nuvarande E 16 från till . Ett annat exempel är att initiativ kommer att tas för att se över hur bl.a. kapacitetsutnyttjandet på Öresundsförbindelsen kan förbättras. En framtida europeisk transportpolitik kommer under sitt EU-ordförandeskap ägna stor uppmärksamhet åt kommissionens arbete med en vitbok om EU:s transportpolitik efter 2010. har på regeringens uppdrag tagit fram en s.k. SWOT-analys som beskriver de europeiska transportsystemens styrkor, svagheter, möjligheter och hot. Med avstamp i arbete kommer särskilt betona vikten av ett sammanhängande och effektivt europeiskt transportsystem där införande och användningen av ny teknik kommer att spela en betydande roll. Kommissionen har vidare inlett arbetet med att revidera riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätverket (TEN-T). På svenskt initiativ har ett nordisk-baltiskt samarbete etablerats, med syfte att samarbeta och ta gemensamma initiativ i frågan. En viktig utgångspunkt för är att TEN-T bättre kan bidra till skapandet av ett gemensamt europeiskt transportsystem. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 0 tkr prisnivå. 3Motsvarar 0 tkr prisnivå. Fram till används anslaget för förvaltningskostnader. Från anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, övrig stödverksamhet och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster/prestationer. Vidare finansieras transportpolitiska utredningar och bolagsförvaltning som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster från anslaget. Regeringen avser att inrätta . ska ha tyngdpunkt i åtgärder som främjar en effektiv förvaltning och ett trafikslagsövergripande perspektiv i arbetet med att utveckla det samlade transportsystemet. övertar verksamheterna inom och , förutom den verksamhet som bedrivs vid enheten . Till överförs även uppgifter rörande modellutveckling/analysverktyg samt verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen som bedrivs inom . Vidare överförs till verksamhet från Transportstyrelsen rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt drift- och investeringsbidrag till icke statliga flygplatser. Med anledning av den nya myndighetsstrukturen avvecklas , och . Detta innebär att anslag 1:1 : Administration kommer att upphöra efter 2010. De avvecklingskostnader som kommer att uppstå till följd av myndighetsomorganisationen kommer att finansieras inom befintliga anslag. Förslag och beräkningar 2010 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:1 : Administration . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:1 : Administration Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 114 663 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 985 835 tkr prisnivå. Fram till disponeras anslaget av . Fr.o.m. disponeras anslaget av det nybildade . Som en följd av detta kommer anslaget 1:2 att benämnas Väghållning . -statlig väghållning, vilket innefattar vägplanering, byggande, drift, bärighetsåtgärder, underhåll och fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, gång- och cykelvägar på det statliga vägnätet, ränta och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidigarelagda väginvesteringar och anläggningstillgångar samt kostnader för ränta och amorteringar av upptagna lån, -bidrag, vilket innefattar de statsbidrag som myndigheten administrerar till kollektivtrafik inklusive handikappanpassningsbi- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 drag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, bidrag till gång- och cykelbehov, planskilda passager m.m. för att minska konfliktpunkter mellan skyddade och oskyddade trafikanter, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar samt kompensation till kommunerna för lokal och regional busstrafik, -andra insatser, utöver väghållning och bidrag, som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen, -investeringar i vägnätet i som görs med överskott från trängselskatten. När det gäller samhällets krisberedskap ingår i samverkansområde Transporter. Fr.o.m. kommer det nybildade att ingå i samverkansområde Transporter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten omfattar uppdragsverksamhet, offentligrättsliga avgifter och avgift för färd på Svinesundsförbindelsen. I uppdragsverksamhet ingår affärsenheten : Färjerederiet. Utgångspunkten för affärsenheten är att uppnå en lönsamhet i nivå med branschen i övrigt, skild från övriga delar. I uppdragsverksamheten ingår även att administrera stödsystem för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksamhet är att full kostnadstäckning ska uppnås. beslutar själv (efter samråd med ) om prissättningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster. -Försäljning av informationsuttag ur den nationella vägdatabasen. -Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet). -Tillhandahållande av fordon vid förarprov. -Försäljning av utbildning (Vägsektorns utbildningscentrum VUC). I tabellen nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . Tabell 3.21 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) VUC (Vägsektorns utbildnings- De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser. De redovisas i tabell 3.22. Tabell 3.22 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) Från kommer den ovan beskrivna verksamheten övertas av det nybildade . investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via externa bidrag. Investeringarna omfattar de investeringar som fastställts av den tidigare regeringen i nationell väghållnings- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 plan och av länen i de regionala planerna samt den närtidssatsning som beslutade om i samband med statsbudgeten . Därutöver omfattar investeringar broar som ersätter färjor, tidigarelagda vägprojekt och andra särskilt godkända vägprojekt som helt eller delvis finansieras med lån och/eller externa bidrag. lnvestering i nationell plan, inkl. närtid1 Investering i regional plan, inkl. närtid Höjd ram, ofördelat2 Bärighetshöjande åtgärder, inkl. närtid Anslag (inkl. anslagskredit) Medfinansiering, förskottering m.m. 1Inklusive medfinasiering, däribland TEN-medel. 2Utifrån beslut om planeringsramar för utveckling av transportsystemet beräknar regeringen att anslagen inom infrastrukturområdet ökas med i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. Den exakta fördelningen mellan vägrespektive banhållningsanslagen kommer att avgöras efter att åtgärdsplaneringen för perioden 20102021 är slutförd . I avvaktan på detta har hela tillskottet på 2011 respektive 2012 tillfälligtvis lagts på anslaget 1:2 Väghållning. Beloppen är prisnivå. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. sluter fleråriga och har i uppdrag att lämna bidrag till olika ändamål. Med hänsyn till det anförda bör regeringen ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska förpliktelser. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. Regeringen föreslår på tilläggsbudget i denna proposition att bemyndiganderamen höjs från 27 till 28 . Bakgrunden till detta är att upphandlingen av har kunnat påbörjas snabbare än beräknat. Bemyndigandet föreslås till 31 i enlighet med tabell 3.24. I beräkningarna av bemyndigandets storlek inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vid beräkningen av bemyndiganderamen har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. Tabell 3.24 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden, inklusive räntekostnader -31 156 000 -12 287 000 -12 200 000 -10 000 000 -18 999 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna propositio 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Lån som tas upp av har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor och vissa specifika vägprojekt. När det gäller anläggningstillgångar ska dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån i . omsättningstillgångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. I det följande ges en närmare redovisning av vad de olika delposterna i tabell 3.25 (beräknad nettoupplåning) innebär. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt ska använda inbesparade driftmedel från färjetrafiken. Den tidigare regeringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svinesundsförbindelsen. Investeringsutgifterna är lånefinansierade i både och . De svenska lånen för Svinesundsförbindelsen ska vara slutamorterade till 2022. beslutade med anledning av tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade väg-projekten E 6 delen RabbalshedeHogdal, E 20 delen Tolle- redAlingsås samt genom , Rv 40 delen BrämhultHester, 40 delen HagaLjunga- rum, Rv 45 delen AngeredsbronÄlvängen, Rv 44 delen BåbergVäne Ryr samt Rv 49 . Dessa prioriterade vägprojekt beräknas kosta sammantaget prisnivå. Vägprojekten ska amorteras efter färdigställande. Låneramen 2010 för dessa ändamål förslås sammanlagt uppgå till 4 . Fram till disponeras låneramen av . Från disponeras låneramen av det nybildade . I tabell 3.25 (beräknad nettoupplåning) redovisas nettoupplåningen med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering. I tabell 3.26 redovisas ackumulerade skuld 20082017, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges i tabell 3.25 (beräknad nettoupplåning). Tabell 3.25 Beräknad nettoupplåning för vägar 20092017 Tabell 3.26 Beräknad låneskuld för vägar 20082017 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Merparten av de lån som har ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringar. Ett undantag utgörs av lånen för nya Svinesundsförbindelsen som återbetalas med avgifter. I tabell 3.27 redovisas det beräknade årliga anslagsbehovet 20082017 för räntor och amortering av dessa lån vid en kalkylränta på . Tabell 3.27 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar 20082017 Anmärkning: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med slutsumman. I förra årets budgetproposition (prop. 2008/09:1, utgiftsområde 22) föreslog regeringen en närtidssatsning för att säkerställa att angelägna projekt kan genomföras i ett snabbare, mer rationellt tempo och att prioriterade projekt med god samhällsekonomisk lönsamhet kan tidigareläggas i hela landet. Mot bakgrund av ovanstående tillfördes anslag 1:2 Väghållning och statsbidrag 2009 och 2010. har beslutat om planeringsramar för drift- och underhåll och för utveckling av transportsystemet (prop. 2008/09:35 bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145) för perioden 20102021. Beslutet innebär att planeringsramen för drift och underhåll av nationella stamvägar inklusive enskild väghållning ska vara . Planeringsramen för utveckling av transportsystemet ska vara varav planeringsramen för regional transportinfrastruktur ska vara . Planeringsramen för utveckling av transportsystemet omfattar investeringar i alla trafikslag. Utifrån beslut om planeringsramar för utveckling av transportsystemet beräknar regeringen att anslagen inom infrastrukturområdet ökas med i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. Den exakta fördelningen mellan anslagen kommer att ändras efter att åtgärdsplaneringen för perioden 20102021 är slutförd . I avvaktan på detta har hela tillskottet på 2011 respektive 2012 tillfälligtvis lagts på anslaget 1:2 Väghållning. Regeringen avser att inrätta . ska ha tyngdpunkt i åtgärder som främjar en effektiv förvaltning och ett trafikslagsövergripande perspektiv i arbetet med att utveckla det samlade transportsystemet. övertar verksamheterna inom och , förutom den verksamhet som bedrivs vid enheten . Detta innebär att även övertar bl.a. de avtal om ekonomiska förpliktelser som ingått med externa parter samt de lån tagit upp för specifika vägprojekt m.m. Till överförs även uppgifter rörande modellutveckling/analysverktyg samt verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen som bedrivs inom . Vidare överförs till verksamhet från Transportstyrelsen rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt drift- och investeringsbidrag till icke statliga flygplatser. Regeringen avser återkomma till i lagstiftningsfrågor rörande inrättandet av . Med anledning av den nya myndighetsstrukturen avvecklas , och . Som en följd av detta kommer anslaget 1:2 Väghållning och statsbidrag att benämnas Väg- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hållning och disponeras av fr.o.m. . Lågkonjunkturen 2009 och 2010 innebär att det finns möjligheter att ta tillvara lediga resurser inom byggsektorn som kan användas för statliga investerings- och underhållsåtgärder inom infrastrukturområdet. På vägsidan finns det ett eftersatt underhåll som kan åtgärdas genom tidigareläggningar av redan planerade insatser. Regeringen föreslår därför en tidigareläggning av främst underhållsåtgärder motsvarande ett belopp om totalt . Regeringen föreslår därför på tilläggsbudget i samband med denna budgetproposition att anslag 1:2 Väghållning och statsbidrag höjs med . I denna proposition föreslår regeringen vidare att anslag 1:2 Väghållning höjs med 2010.