prop · GX0334 · 2009-10-21 00:00:00 — 2009/10:34 11 3 Mikroekonomisk politik är en liten öppen ekonomi som påverkas av den globala lågkonjunkturen. Den mikroekonomiska politiken syftar till att stärka tillväxtmöjligheter så att den svenska ekonomin dels klarar av de utmaningar som lågkonjunkturen för med sig, dels är väl när konjunkturen vänder. Tillväxtmöjligheterna i svensk ekonomi är beroende av goda företags- och innovationsvillkor samt utbildning och forskning av hög kvalitet. Regeringen anser att arbetslinjen ska upprätthållas även i dåliga tider. Ett dynamiskt näringsliv i alla delar av landet där entreprenörer kan verka under goda förhållanden bidrar till att hålla sysselsättningen uppe och att stärka arbetslinjen. En framsynt energi- och miljöpolitik samt samhällsekonomiskt effektiva och miljömässigt hållbara transporter gör att den ekonomiska tillväxten kan gå hand i hand med en långsiktigt hållbar utveckling. Under EU-ordförandeskap lyfts eko-effektiv ekonomi upp som ett samlat begrepp. Regeringen har presenterat en omfattande stabilitetsplan för att minska återverkningarna av den finansiella kris som har spridit sig bland världens länder . Insättningsgarantin har höjts och regeringen har infört dels ett garantiprogram för medelfristig upplåning, dels ett kapitaltillskottsprogram för bankerna. För att finansiera krisåtgärderna har en stabilitetsfond inrättats. Vidare har resurserna hos marknadskompletterande offentliga finansieringsaktörer förstärkts för att möta företagens ökade behov av kapital. har ökat takten i reformarbetet inom konkurrensområdet. Arbetet mot anbudskarteller fortlöper. Konkurrensreglerna kompletteras för att motverka att offentlig säljverksamhet snedvrider konkurrensen. Apoteksmarknaden har omreglerats. Ett vårdvalssystem kommer att införas. En ny lagstiftning för att öppna marknaden för persontrafik på järnväg för konkurrens kommer att träda i kraft. Regeringen kommer också att se över samägandet av kärnkraften liksom möjligheterna att öka konkurrensen på fjärrvärmemarknaden. Regeringen avser att presentera satsningar på konkurrensförbättrande åtgärder med betydelse för samhällsekonomin. För att underlätta kommersialiseringen av innovationer har innovationskontor vid högskolorna inrättats. Dessutom har industriforskningsinstituten omstrukturerats och tillförts ytterligare resurser. För att möta de reala effekterna av den ekonomiska krisen har regeringen 2009 gett i uppdrag till regionala varselsamordnare i 21 län att för regeringens räkning samordna aktörer och befintliga resurser på lokal och regional nivå för att säkerställa att bibehåller och stärker sin konkurrenskraft. Regeringen har hörsammat åtskilliga förslag inom områden som arbetsmarknad, utbildning, infrastruktur, näringslivsutveckling, kommunernas ekonomi och finansiella marknader. Regeringen har lagt en proposition med åtgärder för att möta den ekonomiska krisens effekter i fordonsindustrin, bl.a. satsningar på forsknings- och utvecklingsverksamhet med inriktning mot klimatanpassning. Dessutom avser regeringen att genomföra Sk satsningar på bredband inom ramen för Landsbygdsprogrammet 2007 2013 som en del av den Ekonomiska återhämtningsplanen för . Regeringen har även avsatt ytterligare resurser till drift och underhåll av vägar och järnvägar samt tidigarelagt infrastrukturinvesteringar. 2009/10:34 12 3.1 Förstärkta insatser för en konkurrenskraftig forskning Riktlinje 7. Öka och förbättra investeringar i forskning Riktlinje 8. Utveckla och stödja alla former av innovation Regeringens mål är att stärka ställning som forskningsnation och därmed stärka konkurrenskraften i en globaliserad värld för att bidra till ökad ekonomisk tillväxt och välfärd i . Forskningen ska vara av högsta internationella klass och den ska till stor del bedrivas inom områden som har eller har förutsättningar för att få betydelse för människors välfärd, samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft . Svenskt näringsliv investerar i ett internationellt perspektiv betydande resurser på forskning och utveckling (FoU). beräknas företag i med minst 50 anställda investera motsvarande av BNP i FoU. offentliga investeringar i FoU beräknas uppgå till av BNP 2009. ligger därmed väl över den gemensamma målsättningen inom EU. Forskning och utveckling Regeringen beslutade om en forsknings- och innovationsproposition, Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Propositionen beslutades därefter av (bet. 2008/09:UbU4, rskr 2008/09:160). Uppskattning offentliga medel till forskning 2009, miljarder kronor Statliga medel 28,3 EU-medel 1,8 Kommuners och landstings medel 1,5 Stiftelser 1,3 Totalt 32,9 I forsknings- och innovationspropositionen presenterade regeringen en kraftfull satsning på forskning och innovation på sammanlagt för perioden 20092012. Ett nytt initiativ i propositionen var det stöd till strategiska satsningar för att möta utmaningar på global nivå inom områden där svensk forskning håller världsklass samt satsningar som har betydelse för industrins konkurrenskraft. Efter en ansökningsomgång i konkurrens kommer regeringen att fatta beslut om vilka lärosäten som ska få huvuddelen av de strategiska medlen, totalt . En del av medlen för de strategiska områdena kommer att satsas på särskilda satsningar på forskningens infrastruktur kopplade till de strategiska områdena, t.ex. biobanker men även till stora forskningsanläggningar såsom synkrotronljusanläggningen . Av de ökade anslagen till lärosätena kommer att fördelas utifrån kvalitetskriterier. 2009/10:34 13 De statliga medlen till forskning och utveckling beräknas uppgå till 2009, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Utöver dessa medel beräknas investeringar göras i FoU med från de forskningsstiftelser som bildades med statliga medel , med från EU:s forskningsmedel och med från kommuners och landstings medel för forskning. Sammantaget uppskattas de offentliga medlen till FoU uppgå till 2009. Detta beräknas motsvara en andel av BNP på . Innovation och kommersialisering Det svenska innovationssystemet rankas i topp i ett antal innovationsmätningar . I European Innovation Scoreboard 2008 ligger i topp, väl över genomsnittet i EU. Styrkorna i det svenska innovationssystemet återfinns bland annat i investeringsnivå och förmågan att skapa förutsättningar för innovationer. Det finns dock brister vad gäller förmågan att kommersialisera och nyttiggöra forskningsresultat. Tillväxten i det svenska innovationssystemet är också lägre än i ett flertal andra länder. Kommissionen och framhöll i Framstegsrapporten som en points to watch att skulle vinna på fortsatta satsningar på att kommersialisera FoU, att överväga andra styrmedel för innovation än sådana som är FoU-relaterade samt att föra innovationsystemet närmare marknadens behov. I den forsknings- och innovationsproposition, Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) som regeringen lämnade presenterades ett nytt mål för forskningspolitiken där forskning till nytta för näringslivets konkurrenskraft är en central del. Propositionen innehåller ett flertal olika insatser som bidrar till bättre förutsättningar för forskningsbaserad innovation och ökad kommersialisering och nyttiggörande av forskningsresultat. Lärosätena är viktiga aktörer och den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor behöver komma näringslivet och samhället till nytta i högre grad än vad som är fallet . Högskolelagen (1992:1434) har ändrats så att det ingår i högskolans samlade uppgift att verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. utarbetas en lagrådsremiss om att införa en skyldighet för lärare vid högskolor att anmäla patenterbara uppfinningar till sin arbetsgivare. Regeringen presenterade även en satsning för att stimulera forskningsbaserade innovationer. Innovationskontor skapas vid ett antal lärosäten. Regeringen har även stärkt den långsiktiga finansieringen av . Industriforskningsinstituten ska verka för hållbar tillväxt genom att stärka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse. I propositionen Ett Skr. 2009/10:34 14 lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) presenterades en satsning på instituten med för strategisk kompetensutveckling. omvandlades det tidigare holdingbolaget till () , med utökat mandat att verka för institutens utveckling. beräknas SP , att föras över från staten till . För att stärka dels den offentliga verksamhetens förnyelse, kvalitet och effektivitet, dels innovationsförmågan och förutsättningarna för strukturomvandling i näringslivet avser regeringen att tillsätta en utredning med uppgift att utreda förutsättningarna för hur offentliga aktörers investeringar bättre än kan bidra till utvecklingen av nya kunskapsintensiva företag. Förutsättningarna för sådana program ska utredas inom verksamheter där offentliga aktörer har ansvar för större samhällssektorer såsom infrastruktur, energi och hälso- och sjukvård. beslutade regeringen om en satsning med syfte att stimulera kommersialisering av innovationer inom hälso- och sjukvården. Satsningen har en total omfattning på . lade regeringen fram propositionen Staten som huvudman för bolag med verksamhet avseende forskning och utveckling och annan verksamhet inom fordonsklustret m.m. (prop. 2008/09:95). Propositionen innehåller en kraftfull satsning på forsknings- och utvecklingsverksamhet inom fordonsklustret om totalt . Bakgrunden till detta är att det finns ett behov av att utveckla nya motorer och bränslen för en mer klimatanpassad fordonsindustri och transportsektor. Forskning och innovation spelar en viktig roll för att ställa om industrin mot en mer klimatanpassad produktion och att behålla nationell konkurrenskraft. I budgetpropositionen aviserade regeringen en treårig satsning om för att främja unga innovatörer i samverkan med utbildningsinstitutioner, företag och företagarorganisationer. Immaterialrättsligt skydd De immateriella rättigheternas betydelse för tillväxten i samhället har ökat väsentligt. Därför har ett förstärkt skydd för dessa rättigheter hög prioritet för regeringen. Många åtgärder på detta område har redan vidtagits och nya är på gång. gjordes ändringar i patentlagen som innebar dels betydande lättnader i översättningskraven för europeiska patent, dels att det infördes en möjlighet att skicka in patentansökningar till elektroniskt. Båda dessa reformer gör det billigare och enklare för företag att skydda sina uppfinningar och bidrar därmed till att ytterligare stimulera investeringar i forskning och utveckling. pågår ett arbete med att ta fram en ny varumärkeslag och omfattande ändringar i firmalagen. En proposition är planerad . Förslaget innebär en rad förbättringar och förenklingar för sökande och innehavare av varumärken och firmor. I takt med informationssamhällets framväxt, och inte minst då kulturella och andra kreativa näringar ökat i betydelse, har upphovsrätten hamnat alltmer i fokus. I samband med genomförandet av EG-direktivet om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område (dir. 2004/48/EG) infördes en möjlighet för domstol att besluta om att en Internetleverantör ska ge rättighetshavare information om vilken abonnent som har ett visst IP-nummer, som använts för att begå upphovsrättsintrång. Syftet med bestämmelserna är att förbättra förutsättningarna för lagligt tillhandahållande av upphovsrättsligt skyddat material via Internet och minska upphovsrättsintrången. I samma syfte och för att bidra till utvecklingen av lagliga användarvänliga tjänster initierade regeringen vidare branschsamtal mellan bl.a. rättighetshavare och Internetleverantörer. 2009/10:34 15 Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av upphovsrättslagens bestämmelser om upphovsrättens övergång och se över vissa frågor om avtalslicenser samt se över upphovsrättslagen i redaktionellt och språkligt hänseende. Uppdraget ska vad avser de två första frågorna redovisas och i övriga delar . 3.2 Ett hållbart informationssamhälle för alla Riktlinje 9. Att underlätta spridning och användning av informations- och kommunikationsteknik Målet för den svenska IT-politiken är att ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla. De åtgärder som vidtas inom politiken för informationssamhället syftar till att skapa goda förutsättningar för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. I jämförelse med övriga europeiska länder har svenska företag en fortsatt mycket hög IT-mognad. av företagen med 10 eller fler anställda använder datorer och Internet. Även andelen individer med tillgång till Internet i hemmet ligger på en relativt hög nivå. I åldrarna hade tillgång till Internet i hemmet enligt uppgifter . infördes möjlighet till stöd vid anläggning av kanalisation vid utbyggnad eller ombyggnad av annan infrastruktur, exempelvis genom att lägga tomrör för IT-infrastruktur som elnät grävs ner. Regeringen avser också att genomföra satsningar på bredband inom ramen för Landsbygdsprogrammet 20072013 som en del av den Ekonomiska återhämtningsplanen för . Insatserna ger möjlighet att i det lokala utvecklingsarbetet öka tillgången till bredband. (SOU 2008:72) föreslår effektivare och mer ändamålsenliga regler för tillståndsgivning med marknadsmässig tilldelning av frekvenser och statlig upphandling där marknaden misslyckas. Betänkandet är remitterat och regeringen avser att lämna en proposition . En modernisering av regelverket ska bidra till den samlade samhällsnyttan genom förbättrade möjligheter till utveckling och innovation. Den elektroniska förvaltningsutvecklingen har ett ständigt ökat behov av IT och elektronisk kommunikationsteknik, vilket ställer stora krav på säkerhet, tillgänglighet och robusthet. Regeringens strategi för elektronisk förvaltningsutveckling bygger bl.a. på att statliga Sk myndigheter ska sträva mot gemensamma öppna standarder och principer för utnyttjande av IT och elektronisk kommunikation, vilket ytterst kommer individer och företag till nytta samt underlättar samarbetet mellan myndigheter. Genom ett ökat utbud av elektroniska tjänster för företag kan det offentliga också bidra till företagens effektivisering. För att genomföra regeringens handlingsplan för eförvaltningsutvecklingen som beslutades och leda och samordna e-förvaltningen inrättade regeringen en E-delegation (dir. 2009:19). Dess första uppgift är att utforma förslag till strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning och bland annat föreslå riktlinjer för hur den offentliga sektorns utveckling av e-tjänster ska kunna stödja övergången till ny teknik. Förslaget ska redovisas till regeringen . () har redovisat statistik som belyser utbyggnad av mobila kommunikationsnät. Samtliga tillståndshavare som har täckningskrav lever upp till dessa, i vissa fall med god marginal. Operatörerna har inlett fler samarbeten om nätutbyggnad. 2009/10:34 16 Tjänstetillhandahållandet har på bred front utökats med mobila bredbandstjänster och antalet abonnemang för mobil bredbandsanslutning har ökat kraftigt. De tillstånd i frekvensbandet som tilldelades efter en auktion kommer med stor sannolikhet att användas för just denna typ av tjänster och därmed ge konsumenter ökad tillgång till mobila kommunikationstjänster med hög kapacitet. Härutöver har operatörerna genom Post- och beslut fått möjlighet att erbjuda även mobila bredbandstjänster i det s.k. 900-bandet (och ). Två av operatörerna som har tillstånd i detta band har också informerat om sina planer på att använda bandet för mobila bredbandsnät med hög överföringshastighet. Regeringen fattade beslut om den s.k. digitala dividenden, det vill säga de frekvenser som frigörs för annan användning vid övergången från analog till digital marksänd tv. Beslutet innebar att frekvensutrymmet frigörs för andra tillämpningar än tv. Beslutet har följts av flera andra länder inom EU och kommissionen har publicerat förslag som innebär att medlemsstaterna ska vara skyldiga att använda bandet på detta sätt. PTS har fått i uppdrag att ta fram en planeringslösning som ska göra det möjligt att licensiera de frigjorda frekvenserna enligt lagen om elektronisk kommunikation och enligt den tidplan som myndigheten publicerat planerar man att tilldela tillstånd . Beslutet är av stor vikt för kommunikationssektorn eftersom det rör sig om ett förhållandevis stort frekvensområde som har särskilt goda egenskaper för att erbjuda mobila tjänster med god geografisk täckning. förändrades lagen om elektronisk kommunikation så att PTS kan ålägga den dominerande aktören som driver, förvaltar och tillhandahåller det s.k. kopparaccessnätet att skilja detta från övrig verksamhet, främst försäljning av abonnemang till slutkunder. Ett beslut om sådan s.k. funktionell separation måste föregås av gedigen utredning och samråd med marknadens parter och bl.a. . Innan beslut fattas av PTS måste också kommissionen lämna sitt godkännande. Lagen ger också den dominerande operatören en möjlighet att istället frivilligt erbjuda sig att genomföra en funktionell separation. Sådan frivillig separation kan godtas av PTS i ett beslut. 2009/10:34 17 3.3 Öppna fungerande marknader i en hållbar ekonomi Riktlinje 10. Stärka den industriella basens konkurrensfördelar Riktlinje 12. Utvidga och fördjupa den inre marknaden Riktlinje 13. Säkerställa öppna och konkurrenskraftiga marknader i och utanför En av de points to watch som kommissionen och antagit avseende är att fortsätta arbetet med att öka konkurrensen, särskilt inom servicesektorn. Regeringens politik syftar till öppna fungerande marknader med god konkurrens. Detta är en förutsättning för långsiktigt hållbar tillväxt. Den pågående lågkonjunkturen är inte skäl att avvika från denna politik; tvärtom är det viktigt att alla marknader fungerar väl när konjunkturen vänder. Att säkerställa öppna marknader är grunden för agerande såväl inom ramen för EU som i WTO-arbetet. EU:s inre marknad är motorn för tillväxt och jobbskapande och därmed en av grundstenarna i det europeiska samarbetet. Regeringens mål är att skapa hållbar tillväxt genom nya och växande företag och nya jobb. Innovation och kreativitet ska stimuleras, bl.a. genom den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som regeringen beslutat om . Möjligheterna för nya aktörer och till ökad valfrihet behöver förbättras, inte minst inom välfärdsområdet. För att regeringens mål ska uppnås måste marknadernas funktionssätt säkerställas. Näringspolitiken bidrar till detta som omställningen i näringslivet till en mer hållbar utveckling främjas. Begreppet eko-effektiv ekonomi som förenar näringspolitiken med klimat- och energiutmaningarna är värdefullt att tillämpa i och EU. Rådet har avslutat sitt arbete och rekommenderar i sin slutrapport regeringen och hela samhället att ge frågor om konkurrenskraft, omställningsförmåga och attraktivitet högre prioritet så att ska kunna dra största möjliga nytta av globaliseringen. Säkerställa öppna och konkurrenskraftiga marknader i och utanför Regeringens politik, såväl nationellt som internationellt, har fortsatt varit att motverka hinder som försvårar tillträdet till marknader samt att säkerställa konkurrens på lika villkor. En förutsättning för sund konkurrens är en restriktiv syn på användningen av offentliga stöd till företag. Marknadens förtroende för regelverk och tillsyn måste vara stort. har fortsatt att driva en politik baserad på utgångspunkten att ökad handel och ekonomisk integration är en av de starkaste driv krafterna för ekonomisk tillväxt och ökad välfärd. Att säkerställa och fortsätta arbetet med att öppna marknader såväl inom som utanför EU är därmed en grundläggande del i handelspolitik. Dessa principer är vägledande i fortsatta arbete inom bl.a. WTO, i EU:s förhandlingar om bilaterala och regionala frihandelsavtal samt i arbetet med för marknadstillträde. 2009/10:34 18 En framåtsyftande politik för ökad frihandel och extern öppenhet är fundamental för att främja tillväxt, jobbskapande och konkurrenskraft inom EU. Den externa handeln har dock haft en undanskymd roll i . Att en EU-strategi för tillväxt och sysselsättning också ska ha en tydlig extern dimension som tar hänsyn till den externa handeln är en självklarhet och en fråga som driver inom EUarbetet . Under det svenska ordförandeskapet är detta en prioriterad fråga inom handelspolitikens område. i en fungerande inre marknad EU:s inre marknad kännetecknas av fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital. En väl fungerande inre marknad är motorn för tillväxt och jobbskapande och därmed en av grundstenarna i det europeiska samarbetet. För att EU:s inre marknad ska fungera i praktiken krävs att samtliga länder genomför beslutade direktiv och regleringar. Regeringen har därför prioriterat ett korrekt genomförande och en korrekt tillämpning av EG-rätten. Kommissionens rekommendation från om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion kommer att prägla arbetet framöver. Särskilt prioriterat är ökad information om den inre marknaden, bättre tillämpning av regelverket och att undanröja handelshinder. fortsätter att uppfylla EU:s målsättning för genomförande av inremarknadsdirektiv och redovisade att av direktiven är genomförda (ett genomförandeunderskott på ). Därmed uppfyller målet om 1 procents genomförandeunderskott. Arbetet med genomförande av direktiv är en svensk prioritering. En viktig prioritering för hela EU är dock att samtliga direktiv genomförs i samtliga länder så att den inre marknadens fulla potential kan utnyttjas. Den senaste mätningen visar att av alla inremarknadsdirektiv ännu inte har genomförts i samtliga medlemsstater. lämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2009:71) . Utredningen föreslår ett sammanhållet och förenklat horisontellt regelverk för varor och tjänster, inklusive anpassning av svensk rätt till det s.k. varupaketet. Utredningen lägger också fram förslag och överväganden om bl.a. ett ökat genomslag för EGfördragets grundprinciper om fri rörlighet, en synligare svensk inremarknadsmyndighet, tydligare roll och ansvar för kommuner och landsting, kompetens- och informationsinsatser avseende den inre marknaden samt bättre villkor för företag. Förslagen i utredningen kommer att följas upp med bl.a. propositionsarbete . Åtgärder har vidtagits för att förstärka det kontinuerliga arbetet med att informera om tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande på varuområdet både till förvaltning och näringsliv. Principen innebär att om en vara är godkänd i ett EU-land ska den också ha fritt tillträde till andra EU-länders marknader. En kontaktpunkt för varor utvecklas hos . Den svenska förordning som antogs (2009:52) kommer behandlas som en del av uppföljningen av inremarknadsutredningen. 2009/10:34 19 I inremarknadsutredningens förslag om ett horisontellt regelverk ingår anpassningar till EG-förordning 765/2008 om ackreditering och marknadskontroll, såväl i materiellt avseende som för den lagtekniska strukturen. De svenska marknadskontrollmyndigheterna har inför ikraftträdandet av denna förordning också förberett anpassningar i sak, bl.a. inom ramen för samordningsorganet . Det nationella ackrediteringsorganet SWEDAC har även efter ett regeringsuppdrag påbörjat utvecklingen av en webbportal för information till allmänhet och företag om bl.a. CE-märkning och marknadskontroll. Arbetet med att genomföra EU:s tjänstedirektiv har resulterat i att regeringen presenterade en proposition (2008/09:187) till med förslag till ny lag om tjänster på den inre marknaden samt andra arrangemang för att genomföra tjänstedirektivet. planeras ett stort antal utbildningstillfällen för de myndigheter som ska tillämpa de nya reglerna samt inrätta sig för elektroniska förfaranden genom kontaktpunkten för tjänster och det elektroniska informationssystemet . Utvecklingen av den svenska kontaktpunkten för tjänster framskrider och har samrått med ett stor antal andra medlemsstater i utvecklingsarbetet som är tekniskt komplicerat.