prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — Även medverkar i det förebyggande arbetet samt när det gäller behandlingsinsatser för missbrukare. En rad idéburna organisationer är också engagerade i det alkoholförebyggande arbetet. Tillsynsverksamheten är en viktig del i det alkoholskadeförebyggande arbetet och samordningen mellan områdena tillsyn och alkoholskadeförebyggande arbete har ökat . Regeringen har beviljat () medel för genomförande av metoden Ansvarsfull alkoholservering som syftar till att minska våld kopplat till restauranger genom att se till att alkohol inte serveras till berusade och minderåriga. De bärande komponenterna är utbildning av restaurangpersonal, samverkan mellan myndigheter och bransch samt ökad tillsyn. Medel har även beviljats till länsstyrelserna för spridning och utveckling av metoden regionalt. En kartläggning av kommunernas arbete med metoden har genomförts av STAD (förebygger Alkohol- och Drogproblem, i ) med finansiering av FHI. Av de kommuner som svarat (svarsfrekvensen uppgick till ), svarade att de arbetar med Ansvarsfull alkoholservering eller en liknande metod. Sammantaget görs bedömningen att arbetet med metodspridningen är framgångsrik och att den resulterat i mycket aktivitet runt om i landet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 FHI har bedrivit och medverkat i ett flertal olika utbildningar om alkohollagen och tillsyn enligt lagen. Utbildningarna har dels genomförts ute i länen i samarbete med kommuner, dels anordnats centralt av institutet. En högskoleutbildning för alkohol- och tobakshandläggare i kommuner och på länsstyrelser har startat i samarbete med Förvaltningshögskolan i och i samråd med Kommuner och Landsting. En närmare redovisning av de breda preventionsinsatserna finns i avsnitt 4.4.3 Samordning av alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken. Alkoholpolitik inom EU och internationellt Tillsammans med de övriga nordiska länderna har arbetat för att det alkoholskadeförebyggande arbetet ska ges högre prioritet inom EU och internationellt. Gemensamt för en nordisk alkoholpolitik är att man värnar om folkhälsoperspektivet. antogs en EU-strategi för att stödja medlemsländerna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna. Europeiska kommissionens folkhälsodirektorat avser presentera en första lägesrapport . antog också Europeiska kommissionen hälsostrategin för perioden 20082013, där både alkohol- och tobaksfrågor är prioriterade. Alkohol och hälsa är en av de prioriterade frågorna inom hälsoområdet under det svenska ordförandeskapet i . Det övergripande syftet är att stödja genomförandet av och stärka ett långsiktigt och hållbart arbete rörande alkohol och hälsa inom alla relevanta EU-insti- tutioner och politikområden. Ordförandeskapet arrangerar i samarbete med Europeiska kommissionens folkhälsodirektorat en expertkonferens där skydd av barn och unga och förebyggande insatser för att minska alkoholrelaterade skador och problem i den vuxna befolkningen står i fokus. De nordiska länderna har också gemensamt drivit frågan om att inom ramen för WHO utarbeta en global strategi för att minska den globala alkoholrelaterade sjukdomsbördan och säkerställa WHO:s fortsatta arbete på alkoholområdet. På () 2008 antogs en resolution med begäran om att ett förslag till global strategi ska presenteras för WHA 2010. Som stöd för detta arbete anordnar , i samarbete med WHO, (Sida) och det norska hälso- och omsorgsdepartementet, en expertkonferens på temat alkohol, hälsa och social utveckling. Frågor som särskilt lyfts fram är alkoholens roll i spridningen av smittsamma sjukdomar och som hinder för att uppnå milleniummålen om barns och kvinnors hälsa. För att stärka det nordiska samarbetet när det gäller frågor som rör alkohol och hälsa har en permanent arbetsgrupp på tjänstemannanivå inom ramen för det nordiska ministerrådets arbete bildats . När blev medlem i EU 1995 befarades en kraftig ökning av både alkoholkonsumtion och skador. ökade också konsumtionen. uppgick konsumtionen för personer till ren alkohol per person och år. hade konsumtionen ökat till per person och år. För att motverka en konsumtionsökning och ökning av alkoholskador genomförs en nationell handlingsplan för det alkoholförebyggande arbetet för perioden 20062010. En viktig del i arbetet i enlighet med handlingsplanen har varit att skapa en fungerande struktur för det förebyggande arbetet. Ett fokus i detta arbete har legat på att skapa en bättre samordning på såväl nationell, regional och nivå samt mellan dessa nivåer. Parallellt med det nationella arbetet har varit drivande för att få en folkhälsobaserad politik på EU-nivå för att minska alkoholens skadeverkningar samt för att stödja EU:s medlemsländer. har också deltagit i det viktiga arbete som ledde till att WHA , , antog en resolution om en global alkoholstrategi. Det är angeläget att fortsätter att driva en restriktiv alkoholpolitik inom EU. Det är också viktigt att lever upp till de gemensamma åtaganden EU:s medlemsländer gjort genom att ställa sig bakom strategin. Alkoholvanor och konsumtionsmönster blir alltmer likartade världen över. Det gäller även den alkoholrelaterade problematiken. Därmed ökar behovet av internationellt samarbete och hållbara strukturer för ett vetenskapligt baserat erfarenhets- och kunskapsutbyte inom EU och världssamfundet. har den skattade totalkonsumtionen minskat. Särskilt glädjande är att trenden också vänt bland de riktigt unga. Jämfört med flertalet europeiska länder har berusningsdrickandet minskat mer bland svenska 1516-åringar än genomsnittet i EU. Även andelen pojkar och flickor som dricker alkohol har minskat. finns emellertid flera anledningar till oro. har haft en långsiktig ökning av flickors och kvinnors konsumtion och ligger fortfarande oacceptabelt högt när det gäller skadliga dryckesmönster och man ser ännu ingen minskning av alkoholskadorna. Inom gruppen äldre (personer ) ökar konsumtionen. Kontinuitet och långsiktighet är viktigt i det alkoholförebyggande arbetet. Den finansiella krisen ställer också stora krav på konstruktiva lösningar för att säkerställa ett långsiktigt förebyggande arbete. Det är därför angeläget att aktörer på nationell, regional och lokal nivå fortsätter att prioritera det förebyggande arbetet för att nå målet om att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar och för att skydda barn och ungdomar. Det övergripande målet för den svenska narkotikapolitiken är ett narkotikafritt samhälle (prop. 2005/06:30, bet. 2005/06:JuSoU1, rskr. 2005/06:218). Vidare har regeringen i proposition Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) angett att ett samhälle fritt från dopning är ett mål för att uppnå det övergripande folkhälsomålet. Till målet hör följande delmål: -minska nyrekryteringen till missbruk, -förmå personer med missbruksproblem att upphöra med sitt missbruk, -minska tillgången till narkotika. Indikatorn som används för att bedöma resultatet är självrapporterad narkotika- och dopningsanvändning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.8 Andel elever i årskurs 9 som 19982008 uppgett att de använt narkotika Flickor i åk 9 Pojkar i åk 9 Enligt , som genomför skolvaneundersökningar, ökade narkotikaanvändningen bland elever i årskurs 9 kontinuerligt , vilket diagram 4.8 visar. Som högst var användningen 2001 då det var av pojkarna och av flickorna som angav att de använt narkotika. har andelen som använt narkotika minskat och 2008 var det av pojkarna och av flickorna som uppgav att de använt narkotika. Erfarenheten av narkotika var större i gymnasiet jämfört med eleverna i årskurs 9. Bland eleverna i gymnasiet uppgav av pojkarna och av flickorna att de har använt narkotika. Dessa nivåer är i stort sett oförändrade sedan mätningarna startade . Antalet personer med ett tungt missbruk (injicerande eller dagligt missbruk) beräknas vara cirka 26 000. I gymnasiet var det totalt en procent av pojkarna och mindre än en halv procent av flickorna som svarade att de använt något anabola androgena steroider (AAS). Tillgängliga data tyder på att mindre än en procent av totalbefolkningen har provat AAS-preparat. En överväldigande majoritet av svenska folket befattar sig inte med någon form av narkotika. Det finns också en bred folklig och politisk uppslutning kring arbetet för ett narkotikafritt samhälle. Någon legaliseringsdebatt liknande den som bedrivs i flera andra europeiska länder förekommer inte i . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Enligt on Alcohol and Other Drugs (ESPAD)-undersök- ningen är det förhållandevis få unga människor som experimenterar med narkotika. Jämfört med de flesta andra EU-länder är det i långt fler som tar avstånd från än som förespråkar användande av droger. () har kartlagt flera nya ämnen inom EU:s gemensamma arbete för tidig upptäckt av nya syntetiska droger. FHI har vidare utvecklat nätverk och databaser för att effektivisera datainsamlingen rörande narkotikautvecklingen. Inom ramen för den nationella narkotikahandlingsplanen för perioden 20062010 pågår ett omfattande utvecklingsarbete. Bland annat har en lång rad metod- och kunskapsutvecklande projekt som rör prevention, vård och behandling genomförts i kommuner och landsting. Ett resultat av detta arbete är bl.a. att i stort sett samtliga kommuner rapporterar att de nu har lokala drogstrategier och huvudparten har också någon form av drogsamordnare. En närmare redovisning av de breda preventionsinsatserna finns i avsnitt 4.4.3 Samordning av alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken. överlämnade sitt betänkande Bättre kontroll av missbruksmedel (SOU 2008:120) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats . kommer FHI att presentera en sammanställning om kunskapsläget beträffande dopningsmissbruket. Sammanställningen kommer att presenteras i samband med en hearing som kommer att anordnas av regeringens i samverkan med FHI. Vidare kommer kunskapssammanställningen att utgöra en grund för regeringens fortsatta insatser på området. kan en minskning av narkotikaerfarenheten bland skolelever observeras. har dock tillgången på narkotika ökat i världen, priserna har sjunkit och rörligheten över gränserna har ökat. Inte minst har Internet bidragit till denna utveckling. Detta innebär nya utmaningar för narkotikapolitiken. Det är angeläget att samhället fortsätter arbetet med att förebygga narkotikamissbruk framför allt bland ungdomar. I annat fall riskeras de gjorda framstegen. För att motverka narkotikamissbruket genomförs den nationella narkotikahandlingsplanen för perioden 20062010. En viktig del i arbetet i enlighet med handlingsplanen har varit att skapa en fungerande struktur för det förebyggande arbetet. Ett fokus i detta arbete har legat på att skapa en bättre samordning på såväl nationell, regional som nivå samt mellan dessa nivåer. Det internationella samarbetet inom och samt inom EU ger en möjlighet att förbättra samarbetet både mellan olika länders polis- och tullmyndigheter för att bekämpa narkotikahandeln och för att utveckla insatser som syftar till att minska efterfrågan på narkotika. Under ordförandeskap i kommer att driva narkotikafrågorna bl.a. inom för övergripande narkotikafrågor . Det övergripande målet för de statliga insatserna inom tobaksområdet är att minska tobaksbruket (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Till målet hör följande etappmål: -en tobaksfri livsstart , -en halvering av antalet ungdomar som börjar röka eller snusa, -en halvering av andelen rökare bland de grupper som röker mest, -ingen ska utan eget val utsättas för rök i sin omgivning. Indikatorn som används för att bedöma resultatet är självrapporterat tobaksbruk. Diagram 4.9 Andel dagligrökare fördelat på kön och ålder 1988/892006/07 Enligt () undersökning av levnadsförhållanden () minskade andelen dagligrökare i alla åldersgrupper, både bland män och kvinnor och pojkar och flickor, /892004/05 (se diagram 4.9). De senaste resultaten från ULF-undersökningen pekar på att den nedåtgående trenden bland ungdomar kan ha brutits, men resultaten måste tolkas med stor försiktighet eftersom SCB bytte metod för datainsamling 2006. För att komplettera resultaten från ULF- undersökningen används därför data från Statens folkhälsoinstituts (FHI) nationella folkhälsoenkät. Enligt enkät använder av männen och av kvinnorna tobak i någon form . Det finns fortfarande stora skillnader i rökvanor mellan olika sociala grupper. Bland kvinnorna finns en tendens till att dessa skillnader har ökat . Enligt FHI:s enkät är andelen dagligrökare bland kvinnor , vilket är en signifikant minskning jämfört med . Bland männen är andelen dagligrökare , vilket inte är en signifikant minskning jämfört med . Enligt FHI:s enkät har andelen dagligrökare bland unga kvinnor sjunkit . Däremot är minskningen inte signifikant. Bland unga män går det också att se en minskning men förändringen är inte signifikant. Andel manliga snusare har minskat . Enligt () skolundersökning för 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2008 uppgav av pojkarna och av flickorna i gymnasiets årskurs 2 att de röker eller nästan . av pojkarna och av flickorna svarade att de bara feströker. Bland pojkarna svarade att de snusar och av dem var det som snusade . Bland flickorna svarade att de snusar och av dem var det en tredjedel som snusade . Totalt sett var andelen tobakskonsumenter, det vill säga de som röker och/eller snusar, ungefär densamma, , bland pojkarna och flickorna. Enligt samma undersökning röker av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 eller nästan . Bland pojkarna svarade att de snusar och av dem var det nästan häften som snusade . Bland flickorna svarade att de snusar, men mycket få att de snusar . Även bland eleverna i årskurs 9 är andelen tobakskonsumenter ungefär densamma bland pojkarna och flickorna, i det här fallet . På frågan hur de vanligen får tag på cigaretter svarade av de pojkar som röker att de köper själva, motsvarande andel bland flickorna var . Bland de snusande pojkarna på gymnasiet var det som uppgav att de köper sitt snus själva. Motsvarande andel för flickorna som snusar var . Bland flickorna svarade att det var vanligast att få snus från kompisar. publicerade FHI tobakslagen avseende tillsyn. , som tagits fram tillsammans med länsstyrelserna, innehåller information om tobakslagens förbud gällande personer . Hälften av landets detaljhandlare som säljer öl eller tobak har fått tillsynsbesök av sin kommun. beslutade regeringen att ge FHI i uppdrag att genomföra särskilda åtgärder inom det nationella tobaksförebyggande arbetet under 20082010. FHI fick disponera för detta ändamål. I enlighet med prioriteringar inom ramen för regeringens folkhälsopolitik ska satsningen fokusera på följande områden: nationellt stöd till lokalt arbete och nationell samordning av tobaksfrågan, kraftsamling för tobaksavvänjning samt en förstärkning av FHI:s tillsyn avseende tobakslagen och kompetens- och utbildningsinsatser för länsstyrelser och kommuner. FHI betalade ut . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 delats i enligt med regeringsbeslutet enligt följande: ca till nationellt stöd för lokalt arbete med inriktning på barn och unga, ca till rökavvänjning samt ca till tillsyn. Resterande medel fördes över till 2009. FHI avser att fokusera på rökavvänjning och tillsyn. Åtgärder för genomförande av tobaksstrategin anknyter också till regeringens satsning vad gäller länssamordnarfunktionen och att den också avser tobaksområdet. Regeringens satsning på tobak är också en del av de satsningar som görs vad gäller information på ANDT-området samt . beslutade att skulle ansluta sig till WHO:s ramkonvention om tobak. är 160 länder part till konventionen. möttes partskonferensen, som är beslutande organ för konventionen, och beslut fattades om att anta ett antal icke-bindande riktlinjer till konventionen. Beslut fattades också om budgeten för konventionens arbete och om en process för att utarbeta ett protokoll om olaglig handel med tobaksvaror, som ska vara avslutad . Utredningen om tobaksförsäljning till unga lämnade sitt slutbetänkande Olovlig tobaksförsäljning (SOU 2009:23) . Utredningen har remissbehandlats. Åtgärder mot tobaksbruk är ett mycket kostnadseffektivt sätt att förbättra folkhälsan och inom sjukvården är rökavvänjning en av de mest kostnadseffektiva metoderna. I och med att tobaksbruk är den enskilt viktigaste orsaken till ohälsa, är fortsatta hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder angelägna, såväl riktade till barn och unga som till vuxna. Den senaste större undersökningen avseende metoder för rökavvänjning genomfördes av av medicinsk metodik (SBU) som 1998 presenterade en kunskapssammanställning avseende metoder för rökavvänjning inom hälso- och sjukvården. Den litteratur som publicerats därefter har ytterligare förstärkt slutsatsen att rökavvänjning är en bra åtgärd jämfört med andra metoder (exempelvis läkemedelsbehandling för högt blodtryck). Trenden är en minskning av andelen dagligrökare i alla åldersgrupper bland de vuxna, både bland män och kvinnor. är andelen som röker, och andelen tobaksanvändare i gymnasiets årskurs 2 . Detta innebär att nyrekryteringen, dvs. andelen ungdomar som börjar använda tobak är . Det är därmed viktigt att fortsätta med ett långsiktigt generellt tobaksförebyggande arbete. För att skapa synergieffekter är det regeringens mening att aktörer inom tobaksområdet bör samordna insatserna med det alkoholnarkotika och dopningspreventiva arbetet. Mot bakgrund av att tobak är så lättillgängligt för barn och unga tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att föreslå skärpningar av tobakslagen för att förbättra efterlevnaden och förstärka tillsynen. Tobakssatsningen som beslutades för har som syfte att utveckla metoder och stöd till olika aktörer för att få en ökad effektivitet i utförandet vad gäller såväl insatser på lokal nivå, rökavvänjning som en förbättrad tillsyn. Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145) Insatserna med att utveckla insatser mot spelberoende kan delas in i tre grupper: förebyggande insatser, behandling och forskning. Det förebyggande arbetet har bestått av tre huvudsakliga insatser; drift av Stödlinjen för spelare och anhöriga, föreningsstöd samt utbildningsverksamhet. Föreningsstödet domineras av bidrag till och Spelberoende i samverkan, vilka båda är paraplyorganisationer för idéburna organisationer, som arbetar med kamratstöd till personer med spelproblem. Sammantaget finns lokalföreningar på ett tiotal orter runt om i . Dessutom har stöd delats ut till andra typer av föreningar, som arbetar med olika sår- bara grupper t.ex. unga och etniska minoriteter. Utbildningsverksamheten har i huvudsak bestått av den webbaserade utbildningen som vänder sig till personer som kommer i kontakt med spelberoende i sitt arbete. Öppenvårdsbehandling för spelberoende vuxna har erbjudits i regi i och samt på och Par- och familjeenheten i . Behandlingsverksamheterna inom öppenvården har ingått i en vetenskaplig studie . avslutades datainsamlingen och preliminära resultat visar på positiva behandlingseffekter. inleddes utvärderingsfasen av ett utvecklingsprojekt med spelberoendebehandling för unga, som genomförs av Spelberoendeteamet på i med finansiering av (). Utvärderingen planeras vara avslutad . har företaget i drivit en Internetsjälvhjälp för vuxna på uppdrag av FHI. Internetsjälvhjälpen för vuxna har varit föremål för en vetenskaplig studie, som påbörjades . Datainsamlingen avslutades och den första delen av utvärderingen visar på mycket goda resultat. Forskningsresultat visar på att det i finns ca 120 000 personer med spelproblem. Av dessa är ca 40 000 spelberoende. påbörjades den första svenska longitudinella studien om spel och hälsa, Swedish longitudinal gambling studies (SWELOGS). Studien syftar bl.a. till att beskriva spelandet, undersöka omfattningen av spelproblem samt att identifiera risk- och skyddsfaktorer som påverkar utvecklandet av spelproblem. Studien ska genomföras framöver. har ett forskningsprojekt om överskuldsättning och spelproblem i samarbete med fortsatt. En särskild utredare har på regeringens uppdrag utrett spelregleringen i . Utredningens betänkande, En framtida spelreglering (SOU 2008:124), lämnades . Spelmarknaden karaktäriseras av en fortgående dynamisk utveckling. En förskjutning av spelandet sker successivt till kontinuerliga spelformer. Även bland vadhållningsspel sker en förändring så att det för vissa spel är möjligt att göra flera 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Huvudparten av spelandet sker fortfarande genom de aktörer som har tillstånd att verka i . Antalet som spelar nätpoker synes ha stagnerat medan bingospel på Internet ökar. Genom den omfattande informations- och utbildningsverksamheten som FHI har initierat har kunskapen om spelproblem och behandling spridits till stora grupper av professionella. Idéburna organisationer och självhjälpsgrupper bidrar till att ytterligare flera hundra spelmissbrukare och anhöriga kan finna stödmöjligheter vid sidan om det professionella vårdutbudet. Sepelmarknaden utvecklas mot att de spel som är mer riskabla ur spelberoendesynpunkt ökar mest. De större svenska aktörerna på spelmarknaden samarbetar genom det s.k. spelrådet och har antagit etiska riktlinjer för sin reklam och marknadsföring. Ombuden för och har genomgått utbildning och bolagen kräver numera att nya ombud har gått igenom utbildningen. har utvecklat självtest och verktyget Spelkoll vilka underlättar för spelarna att bedöma sina egna spelmönster. Målet för samhällets smittskydd är enligt smittskyddslagen (2004:168) att tillgodose befolkningens behov av skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar. Insatserna inom hälsoskyddsområdet faller inom (1998:808) mål om att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. De indikatorer som inom den folkhälsopolitiska uppföljningen används för att bedöma resultat inom smittskyddsområdet är antalet fall som upptäcks av hivinfektion, klamydiainfektion, infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker, infektion med campylobakter samt den årliga uppföljningen av det nationella barnvaccinationsprogrammet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det epidemiologiska läget för smittsamma sjukdomar följs upp på nationell nivå genom den rapportering av inträffade sjukdomsfall som görs till enligt smittskyddslagen (2004:168) och genom frivillig rapportering. Den Europeiska myndigheten för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) följer och analyserar utvecklingen inom EU. Anslutningen till det nationella vaccinationsprogrammet för barn övervakas genom årlig insamling av vaccinationsstatistik från alla barnavårdscentraler i landet samt för de äldre barnen från skolhälsovården. följer utvecklingen inom hälsoskydd och miljömedicin och sammanställer regelbundet kunskap och erfarenheter om miljörelaterad ohälsa och vad den beror på i en miljöhälsorapport. Diagram 4.10 Antal fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker som anmälts 20002008 Problemet med bakterier som utvecklar resistens mot antibiotika fortsätter att växa. ECDC bedömer att detta är det allvarligaste hälsohotet inom . Utan verksamma antibiotika blir vanliga infektionssjukdomar som lunginflammation och blodförgiftning åter dödliga hot. Även om situationen i är god jämfört med många andra länder i så är den rådande trenden att resistensläget totalt sett förvärras. Det gäller främst ökningen av en typ av multiresistenta tarmbakterier (ESBL) där 2 955 fall rapporterades , vilket är en ökning jämfört med föregående år (se diagram 4.10). Det finns indikationer på att import via resande har en viktig roll i ökningen. Det pågår också betydande insatser för att bromsa den landsomfattande spridningen inom vården av ytterligare en typ av tarmbakterier, s.k. vankomycinresistenta enterockocker (). rapporterades 621 fall av VRE-infektion mot normalt 2050 fall . En arbetsgrupp bestående av berörda landsting, , och (Strama) samordnar insatserna.