prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — EG:s nya avgaskrav om utsläpp från personbilar omfattar alla nya bilar . Från detta datum bör därför bilarna uppfylla dessa strängare avgaskrav för att omfattas av skattebefrielsen. Kraven i övrigt bör efterhand skärpas så att andelen av de sålda bilarna som omfattas av skattebefrielsen blir ungefär . De skärpta kraven bör dock inte gälla de bilar som tidigare blivit skattebefriade. Skattebefrielsen bör begränsas i tiden och upphöra från det att bilen togs i bruk . Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft , men gälla retroaktivt så att skattebefrielsen tillämpas för bilar som tas i bruk . Därmed skapas kontinuitet i förhållande till miljöbilspremien. Det kommande förslaget avseende skärpta avgaskrav bör träda i kraft . 7.2.5.20Justeringar i fordonsskatten för dieseldrivna personbilar i det koldioxidrelaterade skatteuttaget Regeringens bedömning: Miljöfaktorn för diesel- drivna personbilar bör göras om till ett fast miljötillägg. Beräkningen av storleken på bränslefaktorn bör ändras så att den bestäms med utgångspunkt i skillnaden i drivmedelskatt för bensin och dieselolja för en genomsnittlig dieseldriven personbil som kör en genomsnittlig årlig körsträcka. Med anledning av omkalibre- ringen av bränslefaktorn och med hänsyn till aviserade höjningar av skatten på dieselolja kan faktorn sänkas till 2,55 och till 2,4 . Skälen för regeringens bedömning: Den s.k. miljöfaktorn ska beakta dieselbilens högre utsläpp av kväveoxid och partiklar. Nuvarande utformning innebär emellertid att höjningar av koldioxidbeloppet i fordonsskatten slår oproportionerligt hårt mot vissa dieseldrivna personbilar. Med ett fast miljötillägg i stället för en faktor, blir skatteuttaget mer rättvisande. Miljötilläggets storlek bör beloppsmässigt motsvara nuvarande miljöfaktor för en genomsnittlig dieseldriven bil. Den lägre energiskatten på dieselolja, jämförd med energiskatten på bensin, motiverar ett skattepåslag för dieselbilar i den koldioxid- baserade fordonsskatten. Detta påslag tas ut genom en bränslefaktor som höjer fordons- skatten. Bränslefaktorn uppgår till 3,0. Den nuvarande bränslefaktorn bygger på att den sammanlagda skattebelastningen för en genomsnittlig bilist ska vara lika stor oavsett vilket drivmedel som används. Eftersom dieselbilar använder bränslet mer effektivt bör utgångspunkten i stället vara att en dieselbilist ska betala ytterligare fordonsskatt motsvarande vad denna bilist skulle betalat in i energiskatt på dieselolja om den var lika hög relaterat till energiinnehåll som bensinskatten. Storleken på bränslefaktorn bör därför ändras så att den bestäms med utgångspunkt i en genomsnittlig dieseldriven personbil, som kör en genomsnittlig årlig körsträcka, och skillnaden i drivmedelsskatt för bensin och dieselolja. Detta får till följd att bränslefaktorn ska sänkas. Ytterligare sänkning av bränslefaktorn bör göras med anledning av ovan föreslagna höjningar av skatten på diesel- olja. Bränslefaktorn kan med hänsyn till om- kalibrering och den höjning av skatten på dieselolja som genomförs beräknas till 2,55. Bränslefaktorn kan i samband med skattehöjningen på dieselolja sänkas ytterligare till 2,4. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft respektive . 7.2.5.21Följdändringar i den viktbaserade fordonsskatten Regeringens bedömning: Fordonsskatten för de bilar som beskattas efter vikt bör höjas för bensindrivna personbilar med och sänkas för dieseldrivna personbilar med 4 pro- cent . Fordonsskatten för tunga bussar och tunga lastbilar bör sänkas till EU:s minimiskattenivåer för tunga lastbilar. bör fordonsskatten för dieseldrivna personbilar sänkas ytterligare med . Skälen för regeringens bedömning: Med anled- ning av den ökade koldioxidrelateringen i fordonsskatten och den höjda skatten på dieselolja bör fordonsskatten för de bilar som beskattas efter vikt justeras när dessa för- ändringar genomförs. För bensindrivna person- bilar bör fordonsskatten höjas i samband med att koldioxidbeloppet för de bilar som omfattas av den koldioxidrelaterade fordonsskatten höjs . Även för dieseldrivna personbilar bör skatten justeras. Hänsyn bör tas till att skatten på dieselolja höjs utan att motsvarande höjning sker för bensin och att skillnaden i fordonsskatt mellan bensindrivna och dieseldrivna bilar därför bör minska. Sammantaget medför detta att fordons- skatten för dieseldrivna personbilar bör sänkas i samband med det höjda koldioxidbeloppet och den aviserade skatte- höjningen på dieselolja . bör fordonsskatten för diesel- drivna personbilar sänkas med med anledning av att skatten på dieselolja höjs ytter- ligare . Även för tunga bussar och tunga lastbilar bör fordonsskatten sänkas för att delvis kompensera den höjda skatten på dieselolja. För tunga lastbilar bör fordonsskatten sänkas så att denna motsvarar EU:s minimi- nivåer för tunga lastbilar. Fordonsskatten för tunga bussar bör sänkas till ungefär samma skattenivå. Denna sänkning bör i sin helhet genomföras i samband med höjningen av skatten på dieselolja . Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft respektive . 7.2.5.22Koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar Regeringens bedömning: Lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar som tas i bruk efter 2010 bör inordnas i den koldioxid- baserade fordonsskatten. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Den koldioxidbaserade fordonsskatten omfattar en- dast personbilar. En beskattning av samtliga lätta bilar utifrån koldioxidutsläpp ger en tydligare miljöstyrning och en renodling av fordons- skattens utformning. Vidare förhindras att dieseldrivna personbilar huvudsakligen av skatte- skäl byggs om till och registreras som lastbilar. Lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar bör därför inordnas i den koldioxidbaserade fordons- skatten. Den koldioxidbaserade fordonsskatten kan dock för en del av dessa bilar innebära en påtagligt högre fordonsskatt. Detta får anses oskäligt för dem som tidigare köpt dessa bilar, framför allt eftersom bilarna ofta utgjort en investering i små eller medelstora företag. Äldre lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar bör därför kvarstå i den viktbaserade fordonsskatten. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.5.23Sänkt fordonsskatt för tunga elhybridbussar Regeringens bedömning: Fordonsskatten för tunga elhybridbussar bör sänkas till samma skattenivå som gäller för bensindrivna tunga bussar. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Hybridise- ring med el är angeläget för att minska energianvändningen och utsläpp av koldioxid från tunga bussar. För att ge ett incitament till inköp av tunga elhybridbussar bör därför fordonsskatten för dessa sänkas till den lägre nivå som gäller för bensindrivna tunga bussar. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . I avsnitt 7.2.5.21 lämnas en bedömning avseende uttaget av fordonsskatt i övrigt för tunga bussar samt för tunga lastbilar. 7.2.5.24 Slopad skatt på gödselmedel Regeringens bedömning: Skatten på gödselmedel bör slopas. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Gödsel- medelsskatt ska enligt lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel betalas för gödselmedel. Skatten är för varje helt kg kväve i gödselmedlet, förutsatt att andelen kväve i medlet är , och för varje helt gram kadmium i gödselmedlet, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Gödselmedelsskatten bedöms ha en begränsad styrförmåga. är det dessutom endast inom EU som har generell skatt på gödselmedel. Gödselmedelsskatten har för- sämrat de svenska lantbrukarnas konkurrens- villkor utan att ha någon större effekt på användandet av gödselmedel. Därmed bör beskattningen av gödselmedel upphöra. Slopandet av gödselmedelsskatten kommer att påverka återföringen av den uppburna skatten som har skett till jordbruksnäringen. Denna förändring behandlas i utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Lagen om skatt på gödselmedel bör upphöra att gälla vid utgången av 2009. Regeringen avser att återkomma med förslag till . 7.2.6Skatter på konsumtion m.m. övriga punktskattefrågor 7.2.6.1 Privatinförsel av cigaretter Regeringens bedömning: Beskattningen av privat- införsel av cigaretter från bör upphöra. Det kommande förslaget bör träda i kraft men tillämpas retroaktivt . Skälen för regeringens bedömning: Eftersom har meddelat att landet har uppnått den fastställda minimibeskattningen av cigaretter inom EU, vilket har bekräftats av Europeiska kom- missionen, finns det inte längre grund för att beskatta privatinförsel av cigaretter från . Beskattningsbestämmelserna i detta avseende bör därför upphöra att gälla och inte tillämpas . Regeringen avser att återkomma med förslag till . Regeringens bedömning: Förutsättningar för finansiering av ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten föreligger inte. Skälen för regeringens bedömning: reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53), ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Den dåvarande regeringen uttalade i prop. 1997/98:150 att man ansåg att reklamskatten bör avskaffas. Det konstaterades dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom den dåvarande regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker, föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklam- skatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . Regeringen föreslog därefter ett ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Ändringarna, som trädde i kraft , innebar att antalet skattepliktiga tidningar minskade och att samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, som inte är annonsblad, katalog eller program, fick samma lägre reklamskatt som tidigare gällt för allmänna nyhetstidningar som inte är gratisutdelade. har i yttrandena /07:SkU2y till och 2006/07:SkU3y till finansutskottet anfört att det ser med tillfredsställelse på att regeringen aviserat att ytterligare en betydande del av den resterande reklamskatten ska avskaffas. Utskottet erinrade också om att tidigare tillkännagivande avsåg en avveckling av hela reklamskatten. I budgetpropositionen anförde regeringen att det är viktigt att den resterande reklamskatten avskaffas men att regeringen bedömde att förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten inte förelåg. Regeringen prioriterade skatteändringar som ökar den varaktiga sysselsättningen före ytterligare sänk- ning av reklamskatten. delade i yttrande 2008/09:SkU1y regeringens bedömning men utskottet vidhöll sin tidigare inställning att hela reklamskatten ska avvecklas och förutsätter att detta kommer att ske i kommande förslag från regeringen. Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövats. Regeringen anser, liksom tidigare, att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen har dock prioriterat skatteändringar som stärker sysselsätt- ningen före ytterligare sänkning av reklam- skatten. Rådets direktiv /12/EEG (cirkulationsdirek- tivet) med gemensamma förfaranderegler för punktskatter på alkohol- och tobaksvaror samt energiprodukter har ersatts av ett nytt direktiv. Det nya direktivet, direktiv /118/EG (punktskattedirektivet), ska vara genomfört i medlemsstaterna och tillämpas fr.o.m. . Regeringen avser att återkomma med förslag till . 7.2.7Skatter på konsumtion mervärdesskatt 7.2.7.1Utredning om sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster Sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster kan bidra till ökad sysselsättning genom reducerat svartarbete samt genom att underlätta för hushållen att gå från hemarbete till förvärvs- arbete. Genom en ändring av EG:s mervärdesskatte- direktiv (2006/112/EG) som trädde i kraft finns det numera utökad möjlighet enligt EG-rätten att införa reducerad mervärdesskattesats i vissa delar av tjänste- sektorn. Regeringen vill därför nu undersöka möjlig- heten att tillämpa reducerad mervärdesskattesats på vissa tjänster. En utredare bör därför få i uppdrag att utreda om en reducerad mervärdes- skattesats kan införas i vissa delar av tjänste- sektorn . Utredaren ska närmare analysera lämplig avgränsning av aktuella tjänster, skattesatsnivån samt utarbeta ett lagförslag. 7.2.7.2Nya mervärdesskatteregler om omsättningsland för tjänster, återbetalning till utländska företagare och periodisk sammanställning Regeringens bedömning: Nya mervärdesskatte- regler om omsättningsland för tjänster, återbetalning till utländska företagare och periodisk sammanställning bör införas. De kommande förslagen bör i flertalet fall träda i kraft och i övrigt , respektive . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har beslutat att överlämna en lagrådsremiss till Lagrådet (dnr Fi 2009/5528). I denna lämnar regeringen förslag som genomför det så kallade momspaketet i svensk rätt.79 Lagrådsremissen innehåller även förslag som genomför rådets direktiv /117/EG av om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt i syfte att bekämpa skatteundandragande i samband med gemenskapsinterna transaktioner.80 79Rådets direktiv /8/EG av om ändring av direktiv /112/EG med avseende på platsen för tillhandahållande av tjänster, EUT L 44, 20.2.2008, s.11, Celex 32008L008, och rådets direktiv /9/EG av om fastställande av närmare regler för återbetalning enligt direktiv /112/EG av mervärdesskatt till beskattningsbara personer som inte är etablerade i den återbetalande medlemsstaten men i en annan medlemsstat, EUT L 44, 20.2.2008, s. 23, Celex 32008L0009. 80EUT L 14, 20.1.2009, s. 7, Celex 32008L0117. Förslaget ändrar i olika steg med början de regler som avgör i vilket land en viss omsättning ska beskattas vid gränsöverskridande transaktioner. Allt fler tjäns- ter tillhandahålls på distans och reglerna har inte varit anpassade till denna utveckling. De nya bestämmelserna syftar till att modernisera och förenkla mervärdesskattesystemet. Syftet är ock- så att i större utsträckning uppnå att tjänster beskattas i det land där de konsumeras. Förslaget avser även att förenkla förfarandet för återbetal- ning av ingående skatt till utländska företagare och säkerställa att dessa ska få återbetalningen tidigare än . Förslaget avser dessutom att minska skatteundandragandet i samband med gemenskapsinterna transaktioner. Även dessa regler gäller . För företagen innebär förslaget i sin helhet stora förenklingar och effektiviseringar. De nya omsättningslandsreglerna för tjänster medför även vissa likviditetsfördelar. Det nya elektro- niska återbetalningsförfarandet för ingående skatt medför också effektiviseringar, minskad administrativ börda och vissa likviditetsfördelar. Förfarandet är vidare förenat med olika åtgärder som stärker förutsebarheten och rättssäkerheten. Dessa positiva effekter väger tveklöst tyngre än de negativa effekterna i form av fullgörande- kostnader, vilka i huvudsak är av engångs- karaktär. Regeringen har beslutat att överlämna en lagrådsremiss till Lagrådet. Regeringen avser att återkomma med förslag till . De kommande förslagen bör i flertalet fall träda i kraft och i övrigt , respektive . 7.2.7.3 Mervärdesskatt och ideella föreningar Utredningen avseende översyn av mervärdes- skattereglerna om yrkesmässig verksamhet och uthyrning av verksamhetslokaler (Fi2008:D) ska redovisa sitt uppdrag . Därefter ska betänkandet remissbehandlas. I betänkandet görs en översyn av definitionen av yrkesmässig verksamhet med anledning av ett klagomål på den svenska lagstiftningen från kommissionen. En anpassning av yrkesmässig- hetsbegreppet till EG-rätten skulle bl.a. påverka ideella föreningars situation i mervärdesskatte- hänseende. I betänkandet ses undantagen från En utgångspunkt är att förutsättningarna för den ideella sektorn inte ska förändras mer än nödvändigt. Möjligheterna att införa befrielse från skatteplikt för småföretag och införande av obligatorisk skatteplikt för uthyrning av verksamhetslokaler kommer även att behandlas. 7.2.8Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler I tabell 7.8 redovisas de offentligfinansiella effek- terna av de skatte- och avgiftsförändringar som aviserats i tidigare avsnitt. Budgetneutrala åtgärder och åtgärder som bedöms innebära en försumbar effekt för de offentliga finanserna redovisas i ett särskilt avsnitt, se nedan. Vidare redovisas separat sådana åtgärder som har aviserats och budgeterats i tidigare proposi- tioner. Tre olika typer av offentligfinansiella effekter redovisas i tabell 7.8. Bruttoeffekt , periodiserade nettoeffekter för 20102012 och varaktig effekt. Därtill ges, utöver de effekter som redovisas i tabell 7.8, i vissa fall en bedömning av en åtgärds självfinansieringsgrad. Med självfinan- sieringsgrad avses en åtgärds långsiktiga offent- ligfinansiella effekt i förhållande till den kortsiktiga. Måttet avser att ge ett bredare underlag vid bedömning av olika åtgärder. I tabell 7.8 anges först åtgärdens bruttoeffekt . Bruttoeffekten beskriver den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Bruttoeffekten beaktar således inte eventuella indirekta effekter som t.ex. regeländringens påverkan på andra skattebaser och på konsumentprisindex. Om konsumentprisindex påverkas av en regeländring så uppkommer en indirekt effekt då utgifter i olika offentliga transfereringssystem påverkas av förändringar i konsumentprisindex. Vid en bedömning av de kortsiktiga offentlig- finansiella effekterna av olika åtgärder är den periodiserade nettoeffekten för den konsoliderade offentliga sektorn mest relevant. I den periodi- serade redovisningen förläggs förändringar i skatte- och avgiftsintäkter till det inkomstår skatten eller avgiften avser. Vidare beaktas i nettoeffekten även vissa indirekta effekter på skatteintäkterna och på de offentliga utgifterna. Den periodiserade nettoeffekten redovisas för åren 20102012. I sista kolumnen i tabell 7.8 redovisas den varaktiga effekten. Den ger ett mått på den bestående årliga kostnaden/intäkten som en åt- gärd medför men utan koppling till de offentliga finanserna ett visst år. På så vis möjliggörs jämförelser mellan regelförändringar vars netto- effekter är olika fördelade över tiden. Avvikelser mellan den varaktiga effekten och de periodi- serade årliga nettoeffekterna beror bl.a. på fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. För en närmare beskrivning av metodfrågor kopplade till denna redovisning hänvisas till publikationen Beräkningskonven- tioner 2009: Metoder för effektberäkningar av ändrade skatteregler(Fi 2008.22). De offentligfinansiella effekterna av de olika åtgärderna som redovisas i detta avsnitt har beräknats utifrån priser och volymer. Den prognos av offentliga sektorns totala intäkter för år 20102012, som redovisas i avsnitt 7.3, baseras på prognoser för ekono- miska utveckling inklusive effekterna av de i denna proposition aviserade åtgärderna på t.ex. tillväxt och sysselsättning. I prognosavsnittet 7.3 redovisas intäkterna i respektive års priser och volymer. infördes jobbskatteavdraget och det har därefter förstärkts i ett andra och ett tredje steg 2008 och 2009. I denna proposition aviseras inom ramen för ett fjärde steg en förstärkning av jobbskatteavdraget med ytterligare . För en individ med genomsnittliga inkomster beräknas den totala skattesänkningen, inklusive det fjärde steget i jobbskatteavdraget, till ca . Självfinansieringsgraden för det fjärde steget uppskattas till . Den långsiktiga offentligfinansiella effekten upp- skattas därmed till av den kortsiktiga. sänktes skatten för det stora flertalet pensionärer genom att det för- höjda grundavdraget infördes. Det förhöjda grundavdraget för personer som vid årets ingång har fyllt förstärks nu i ett andra steg. Förstärkningen ger en skattelättnad med ca för en pensionär med full garantipension. Skattesänkningen innebär att de offentliga intäkterna beräknas minska med . För att förbättra de ekonomiska förutsätt- ningarna för särskilt de små företagen sätts egenavgifterna för enskilda näringsidkare (i åldern ) ned , dock högst . För att underlätta hanteringen samt för att motverka skatte- planering ska nedsättning endast ges om över- skottet av näringsverksamheten uppgår till . Åtgärden beräknas försvaga de offentliga finanserna med . Vidare sänks egenavgifterna för enskilda näringsidkare till följd av förlängd karenstid i sjukförsäkringen. kronor 2010 (ikraft fr.o.m. 2010) och . För en enskild näringsidkare, som är kvalificerad för full nedsättning, innebär de båda förbättringarna att egenavgifterna sänks från . Det kommunala fastighetsavgiftssystemet har inte omfattat fastigheter med småhus som sak- nar byggnadsvärde och tomtmarker för småhus på ofri grund. I denna proposition aviseras att den statliga fastighetsskatten avskaffas för dessa fastigheter fr.o.m. . För att finansiera avskaffandet sänks taket för uppskovs- belopp vid kapitalvinstbeskattningen från till för avyttringar som sker eller . Sammantaget bedöms åtgärderna vara offentligfinansiellt neutrala. Förvärv av viss typ av fastighet, s.k. partiell delning, är inte stämpelskattepliktigt trots att förvärvet har stora likheter med förvärv genom köp. Stämpelskatt kommer därför att tas ut vid partiell delning fr.o.m. och beräknas öka intäkterna med . För att förebygga otillbörlig skatteplanering aviseras i denna proposition tre åtgärder: i) Andelar i handelsbolag och andelar ägda av handelsbolag infogas i systemet med skattefria kapitalvinster och utdelningar på närings- betingande andelar. ii) Reglerna om beskattning av vissa lån (s.k. förbjudna lån) utvidgas till att även omfatta lån från utländska juridiska personer. iii) Reglerna om beskattning av underskottsföretag ändras för att hindra kringgående av beloppsspärren vid ägarför- ändringar. Åtgärderna beräknas förstärka intäkterna med sammanlagt . För att förbättra effektiviteten och styrningen i klimat- och energibeskattningen genomförs ett antal förändringar i uttaget av punktskatter. Huvuddelen av de i denna proposition aviserade skatteåtgärderna har tidigare presenterats klimatproposition (prop. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat). En del av förändringarna genomförs men det stora flertalet av åtgärderna träder i kraft först . Offentligfinansiella effekter redovisas för samtliga åtgärder. Den generella koldioxidskatten höjs för att bl.a. finansiera slopandet av avfallsförbrännings- skatten. Höjningen av koldioxidskatten beräknas öka skatteintäkterna med 2010. Vidare höjs koldioxidskatten i två steg på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks- verksamheterna. Ett första steg, från , genomförs 2011 och det andra steget 2015. Motsvarande höjningar görs även för dieselolja som förbrukas i viss gruvindustriell verksamhet. Åtgärderna beräknas öka skatte- intäkterna med 2011. Begränsningsnivån i den s.k. 0,8-procents- regeln fasas ut i två steg. Det första steget genomförs 2011 genom att begränsningsnivån höjs från av produktionens försäljningsvärde. Regeln slopas helt 2015. Skatteintäkterna beräknas öka med 0,01 mil- jarder kronor 2011.