prop · GX031 · 2009-09-21 00:00:00 — Koldioxidskatten är det ekonomiska styrmedel utanför den handlande sektorn som mest träffsäkert leder till utsläppsminskningar på ett kostnadseffektivt sätt (jfr regeringens uttalanden klimatproposition, prop. 2008/09:162 s. 63). I syfte att minska utsläppen av växthusgaser, bör koldioxidskatten tas ut på naturgas och gasol för drivmedelsanvändning efter samma principer som gäller för andra fossila drivmedel. För naturgas och gasol som används för drift av motordrivna fordon, fartyg eller luftfartyg bör således skatten höjas till den generella koldioxidskattenivån, som motsvarar per kg koldioxid. En kol- dioxidskatt efter denna princip tas, som nämnts ovan, redan ut för naturgas och gasol som förbrukas som bränsle för uppvärmning och drift av stationära motorer. Höjningen av koldioxidskatten för naturgas och gasol för drivmedelsanvändning bör dock ske varsamt och anpassningen till den generella koldioxidskatte- nivån bör genomföras fullt ut först . bör höjningar ske till belopp som, i stället för dagens för naturgas och för gasol, motsvarar 2013, allt uttryckt i andel av den generella koldioxidskattenivån. Regeringen avser att återkomma med förslag till . De kommande förslagen bör träda i kraft , respektive . 7.2.5.9Energiskattelättnader på biobränslen för uppvärmning Regeringens bedömning: Det är inte aktuellt att införa energiskatt på fasta trädbränslen (ved, flis, pelletter etc.), skogs- industrins returlutar eller på torv. Skattefrihet bör tills vidare fortsätta att gälla för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. samt för biogas som förbrukas som bränsle för uppvärm- ning. Energiskatten på råtallolja kvarstår. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: En förhål- landevis stor del av bränsleförbrukningen för uppvärmning består av biobränslen som är skattefria. En energiskatt med en utvidgad skattebas skulle bidra till att hålla nere den totala energiförbrukningen och därmed bidra till att uppnå målet för effektivare energianvändning. I sammanhanget bör även statens behov av att energiskatten kan utgöra en stabil bas för framtida skatteintäkter beaktas. Skattefriheten för biobränslen för uppvärmning har dock bidragit till att stimulera användningen av dessa bränslen, främst som ersättning till fossila bränslen inom energisektorn. För att ska kunna nå målet för andel förnybar energi till 2020 kommer betydande insatser att krävas. En energiskatt på biobränslen för uppvärmning riskerar att försvåra möjligheter att nå detta mål. Det bör därför inte införas energiskatt på fasta trädbränslen (ved, flis, pelletter etc.) eller på skogsindustrins returlutar. Det är inte heller aktuellt att ta ut energiskatt på torv. Det är inte heller aktuellt att göra några förändringar i beskattningen av råtallolja. Vidare bör tills vidare dagens skattefrihet fortsätta att gälla för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. samt för biogas som förbrukas som bränsle för uppvärmning. Skattefriheten för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. bör villkoras av att hållbarhetskriterierna i direktivet om förnybar energi är uppfyllda (se avsnitt 7.2.5.14). Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.5.10 Framtida beskattning av biodrivmedel Regeringens bedömning: I vad mån skatte- lättnader fortsättningsvis bör ges för biodriv- medel bör bedömas när införandet av ett kvotpliktssystem för dessa bränslen övervägs samt i samband med genomförandet av de nya bränslespecifikationerna i bränslekvalitets- direktivet. Skälen för regeringens bedömning: Bio- drivmedel är helt befriade från koldioxid- och energiskatter i . Skattebefrielsen åstadkoms genom undantag från skatteplikt vad gäller biogas samt i fråga om etanol och övriga biodrivmedel genom dispens- beslut av regeringen. Regeringen har uttalat att den generella skattebefrielsen bör gälla längst till och med utgången av 2013, då statsstöds- godkännandet för den nuvarande svenska skatte- strategin löper ut. Ett system med s.k. kvotplikt kan vara ett alternativ för att främja användningen av biodrivmedel och bidra till att nå målet för andel förnybar energi i transport- sektorn. Regeringen har därför givit i uppdrag att analysera förutsättningar för och konsekvenser av ett kvotpliktssystem (jfr klimatpropo- sition, prop. 2008/09:162 s. 86). En kvotplikt innebär att en viss andel av försäljningen av drivmedel ska utgöras av biodrivmedel. I uppdraget ingår att analysera om det även med ett kvotpliktssystem finns ett behov av att skattebefria vissa typer av biodrivmedel. Uppdraget ska redovisas . Vidare har Transportstyrelsen av regeringen fått i uppdrag att analysera och föreslå hur EU:s nya bränslekvalitetsdirektiv78 på lämpligt sätt kan genomföras i svensk rätt. I översynen ingår även att beakta utvecklingen av nuvarande och kommande biodrivmedel så att miljömässigt bra biodrivmedel inte hämmas. Uppdraget ska redovisas . Bland de nya reglerna i direktivet finns en ändrad bränslespecifikation som möjliggör inblandning etanol i bensin samt FAME i dieselolja. Regeringen har klimatproposition (prop. 2008/09:162 s. 83 f.) uttalat att en förutsättning för att användningen av biodrivmedel ska kunna öka snabbt och till lägre kostnader är att möjlig- heterna att blanda in biodrivmedel i bensin och dieselolja ökar. Dessutom är tidpunkten för genomförandet av denna högre andel inbland- ning av etanol i bensin respektive FAME i dieselolja beroende av hur skattebortfallet kan kompenseras. 7.2.5.11Omläggning av energiskatten på fossila uppvärmningsbränslen efter energiinnehåll Regeringens bedömning: Energiskatten på fossila uppvärmningsbränslen bör struktureras om efter bränslets energiinnehåll. Utgångspunkten för omläggningen bör vara energiskattesatsen på eldningsolja, som med skattesats om per m3 motsvarar per kWh. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Som ett led i de strukturella förändringarna av beskattningen av energi bör vissa justeringar göras av energiskatten på fossila uppvärmningsbränslen. För att uppnå en effektiv styrning mot olika mål på EU- respektive nationell nivå är det angeläget att skatterna är utformade på ett kostnads- effektivt sätt. Även om energiskatten har ett styrande inslag, genom att den verkar allmänt dämpande på energianvändningen och alltså bidrar till en effektivare energianvändning, bör denna roll förstärkas och göras mer tydlig. Energiskatten är ett viktigt styrmedel för att kostnadseffektivt uppnå målet för effektivare energianvändning. Skattebasen för uppvärm- ningsbränslen bör även i fortsättningen omfatta enbart fossila bränslen (jfr avsnitt 7.2.5.9), vilket innebär att energiskatten även bidrar till att nå det uppsatta målet för andel förnybar energi. Energiskatten bör alltså tas ut efter en likformig grund som bör utgöras av energi- innehållet i respektive bränsle. Med en sådan koppling till objektiva egenskaper blir det också möjligt att ändra skattesatserna med mindre risk för snedvridningar. Sammantaget skapar detta goda förutsättningar för att på ett kostnads- effektivt sätt använda energibeskattningen som ett viktigt medel för att nå målen för effektivare energianvändning och andel förnybar energi. Utgångspunkten för omläggningen bör vara energiskattesatsen på eldningsolja, som 2009 motsvarar per kWh. Omläggningen av energiskatten stärker koldioxidskattens styrande effekt i klimat- hänseende. Eldningsolja har den högsta energiskatten per kWh av de fossila bränslena. Både kol och naturgas har således en lägre energiskatt, uttryckt per kWh. Detta innebär att kol och naturgas, även med hänsyn till koldioxidskatten, sammanlagt beskattas lägre än eldningsolja i förhållande till utsläpp av koldioxid. Detta är av klimatskäl inte motiverat. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 78 och rådets direktiv /30/EG av om ändring av direktiv /70/EG, vad gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring av rådets direktiv /32/EG, vad gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och om upphävande av direktiv /12/EEG, EUT L 140, , s. 88, Celex 32009L0030. 7.2.5.12Energiskatten på fossila uppvärmningsbränslen m.m. i vissa sektorer Regeringens bedömning: Energiskatt bör införas på fossila bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer i sektorer där energiskatten är noll, dvs. inom industrin, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna samt för värmeproduktion i kraftvärmeverk. Energiskatten för sådan bränsleförbrukning bör dock sättas till en lägre nivå än förbrukning i övriga sektorer. Den lägre energiskattenivån bör motsvara EU:s minimiskattenivå för lätt eldningsolja. Motsvarande energiskatt införs också för dieselolja som förbrukas i viss gruvindustriell verksamhet. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: För att målet för andelen förnybar energi ska kunna nås, krävs att samtliga sektorer i samhället genomför en omställning av sin energianvändning. För att ge nödvändiga incitament för denna omläggning bör energiskatt tas ut på fossila bränslen som förbrukas för uppvärmning inom samtliga sektorer i samhället. Energiskatt bör alltså även införas för sådana bränslen som förbrukas som bränsle för uppvärmning eller drift av stationära motorer inom sektorer där sådan energi- förbrukning är nollbeskattad, dvs. inom industrin, jordbruks-, skogsbruks- och vatten- bruksverksamheterna samt för värmeproduktion i kraftvärmeverk. En lägre energiskattenivå bör dock tillämpas för dessa sektorer. I syfte att säkerställa att minimiskattenivåerna alltid iakttas enligt energiskattedirektivet bör den lägre energiskattenivån motsvara EU:s minimi- skattenivå för lätt eldningsolja om per . Den lägre nivån bör tas ut för alla fossila bränslen som förbrukas för uppvärmning eller drift av stationära motorer inom industrin, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverk- samheterna samt för värmeproduktion i kraft- värmeverk, oavsett om det rör sig om anlägg- ningar inom eller utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Även i fortsättningen bör beskattningen av dieselolja som används i vissa fordon inom gruvindustriell verksamhet följa den som gäller för förbrukning av uppvärmningsbränslen inom industrin. Även denna bränsleförbrukning bör alltså motsvara EU:s miniskattenivå för lätt eldningsolja. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.5.13 Höjd energiskatt på dieselolja Regeringens bedömning: Energiskatten på dieselolja bör höjas, utöver den sedvanliga årliga indexomräkningen, i två steg med sammanlagt per liter. En första höjning med per liter bör träda i kraft och en andra höjning med per liter . Skälen för regeringens bedömning: Skatte- uttaget bör i högre utsträckning bero på drivmedelsförbrukningen och i lägre utsträck- ning på ägandet av ett fordon. Den rörliga skattekostnaden på dieselolja bör därför öka och fordonsskatten bör sänkas. Detta ligger i linje med vad regeringen uttalade i budget- propositionen (se prop. 2007/08:1, finansplan m.m., avsnitt 5.6.4, s. 122 f.). En styrning av bränsleförbrukningen via skatten på drivmedel är att föredra framför en styrning via fordonsskatten, eftersom skatten på drivmedel till skillnad från fordonsskatten är beroende av körsträckan. Vid framtida bestämning av energiskattens storlek bör förutsättningarna att kostnads- effektivt öka energieffektiviseringen och att bidra till målen för andel förnybar energi respektive utsläpp av växthusgaser beaktas. Vid sidan av detta, och förutom de fiskala aspekterna, är det även av intresse att närmare undersöka möjligheterna att via skatten också fånga upp vissa samhällsekonomiska kostnader av vägtrafiken såsom slitage på väg, buller- störning och olyckor. Som ett första steg bör energiskatten på dieselolja höjas med per liter och som ett andra steg med ytterligare per liter . Regeringen avser att återkomma med förslag till . bör träda i kraft respektive . Skattefriheten för biogas åstadkoms enligt nu- varande regler i LSE genom undantag från skatteplikten. Det är nödvändigt för regeringen att ha tillgång till uppgifter om skattefria 7.2.5.14Skattefriheten för vissa biobränslen volymer för att kunna genomföra den stats- villkoras av hållbarhetskriterier, m.m. stödskontroll som har åtagit sig att göra. Regeringens bedömning: Skattefriheten i lagen om skatt på energi för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. som förbrukas som bränsle för uppvärmning samt för biogas som förbrukas som drivmedel bör villkoras av att bränslena uppfyller hållbarhetskriterierna i direktivet om förnybar energi. Om skattelättnader i form av s.k. pilotprojektsdispenser ges för andra biodrivmedel än biogas bör dessa skattelättnader villkoras av att bränslena uppfyller hållbarhets- kriterierna. Nuvarande undantag från skatteplikt för biogas bör slopas och skattefriheten för biogas i stället åstadkommas genom avdrag i den skatt- skyldiges skattedeklaration eller återbetalning av skatten. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: följer generell skattefrihet för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. som uppvärm- ningsbränsle samt för biogas som uppvärm- ningsbränsle respektive som drivmedel enligt uttryckliga bestämmelser i lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE. Skattelättnader för andra biodrivmedel än biogas ges genom regeringsbeslut (s.k. pilotprojektsdispenser). Dessa beslut gäller som längst till och med utgången av 2010. Som ett led i den nödvändiga anpassningen till direktivet om förnybar energi bör skattefriheten för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. som uppvärmningsbränsle villkoras av att bränslena uppfyller de hållbarhetskriterier som lagts fast i direktivet. Vad gäller biodrivmedel gäller skattefrihet för biogas enligt en uttrycklig bestämmelse i LSE. Denna skatte- frihet bör också villkoras av att hållbarhets- kriterierna uppfylls. I den mån skattelättnader för andra biodrivmedel än biogas kommer att ges även för tid efter 2010, bör säkerställas att denna skattelättnad villkoras av att hållbarhetskrite- rierna är uppfyllda. De skattefria volymerna bör därför omfattas av deklarationsplikt och skattefriheten ges inom ramen för reglerna om avdrag för skatt eller återbetalning av skatt. Denna omläggning bedöms endast i mindre omfattning öka den administrativa bördan för företagen. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.5.15Omräkning av koldioxid- och energiskattesatserna efter prisutvecklingen (indexering) Regeringens bedömning: Den årliga omräkningen av koldioxid- och energiskattesatserna mot- svarande förändringar i konsumentprisindex bör göras genom ändringar av skatte- satserna i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Omräkningen bör grunda sig på faktiska förändringar av konsumentprisindex juni 2008juni 2009. På motsvarande sätt bör omräkningen av koldioxid- och energiskattesatserna på fossila bränslen göras för . I dessa fall bör dock omräkningarna baseras på prognostiserade förändringar i konsumentprisindex. , 2014 samt och framåt bör indexomräkningen av skattebeloppen ske genom en förordning som utfärdas av regeringen med stöd av bestämmelser i lagen om skatt på energi. I dessa fall grundar sig beräkningen på faktiska förändringar i konsumentprisindex. De kommande förslagen bör träda i kraft , , respektive . Skälen för regeringens bedömning: Energi- och koldioxidskattesatserna på fossila bränslen framgår av 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE). På motsvarande sätt anges energiskattesatserna på el i 11 kap. 3 § LSE. ska det enligt bestämmelser i ske en årlig indexomräkning av såväl energi- och koldioxidskattesatserna på fossila bränslen som energiskattesatserna på el. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. , senast , ska regeringen i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Regeringen aviserar i denna proposition ett flertal ändringar av koldioxid- och energi- skattesatserna på fossila bränslen. Av praktiska skäl bör därför inte den årliga indexomräkningen av skattesatserna då sådana ändringar genomförs göras av regeringen genom en förordning senast i november året innan respektive kalenderår. I stället bör hänsyn till förändringarna i konsumentprisindex tas redan i samband med att lagförslag presenteras avseende de skattesatser som bör träda i kraft , , och . De nya skattesatser som ska gälla bör baseras på den faktiska förändringen i konsumentprisindex mellan . Index har minskat . En mervärdesskatteeffekt till- kommer om energipriserna förändras i mot- svarande mån och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av ingående mervärdesskatt uppkommer inte den effekten. medför indexsänkningen att skatten på bensin bör sänkas med per liter (inklusive mervärdesskatt). Regeringen bedömer i denna proposition att koldioxidskatten bör höjas med motsvarande per kg koldioxid. Höjningen motsvarar per liter bensin (2,inklusive mervärdesskatt). Sammanlagt bör alltså bensinskatten sänkas med per liter (2,inklusive mervärdesskatt). Indexomräkningen av skattesatserna på el bör medföra en sänkning för hushåll och servicenäringen med per kWh i och med per kWh i norra . Den skattesats som tillämpas för industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket bör inte ändras på grund av avrundningsregler. Skattesatsändringar för el och de vanligaste bränslena redovisas i tabell 7.7. Indexomräkningarna avseende koldioxid- och energiskattesatserna på fossila bränslen för bör baseras på prognosti- serade förändringar i konsumentprisindex. Några förslag till ändrade skattesatser på fossila bränslen som ska träda i kraft och , och framåt aviseras inte nu av regeringen. Detsamma gäller energiskattesatserna på el och framåt. bör alltså indexomräkning av skatte- beloppen ske genom en förordning som utfärdas av regeringen med stöd av bestämmelser i . I dessa fall grundar sig beräkningen på faktiska förändringar i konsumentprisindex. Regeringen avser att återkomma med förslag till . De kommande förslagen bör träda i kraft , , respektive . Tabell 7.7 Aviserade ändringar av skattesatser för el och vissa bränslen , inklusive mervärdesskatt -0,2 -0,05 -0,25 -0,1 -0,025 -0,125 -0,5 -2,5 -3,3 -0,1 -0,5 -2,9 1 Energi- och koldioxidskatt. 7.2.5.16 Energiskatteavdrag för vindkraft Regeringens bedömning: inleddes en avtrappning av avdraget för energiskatt på el som produceras i vindkraftverk. Avtrappningen bör slutföras genom att avdraget för havsbaserad vindkraft slopas helt. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Merparten av de tidigare stödsystemen för förnybar elproduktion löpte ut vid utgången av 2002 eller i samband med att elcertifikatsystemet infördes . dock kompletteras med övergångsregler för vindkraften. I stället för ett avskaffande, inleddes därför en avtrappning av avdraget för energiskatt på vind- kraftsproducerad el (den s.k. miljöbonusen). Avtrappningen har skett i enlighet med den plan som presenterades i budgetpropositionen 2004. bör avtrappningen slutföras genom att avdraget för havsbaserad vindkraft, som uppgår till per kWh, slopas. Avdraget för landbaserad vindkraft slopades . Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . Regeringens bedömning: Skatten på förbränning av hushållsavfall bör slopas fr.o.m. . Skälen för regeringens bedömning: Skatten på förbränning av hushållsavfall, den s.k. avfalls- förbränningsskatten, infördes . , som har haft i uppdrag att förutsättningslöst analysera avfallsförbrännings- skatten, föreslår i betänkandet Skatt i retur (SOU 2009:12) att avfallsförbränningsskatten slopas. Betänkandet har remissbehandlats (dnr Fi2009/1920). Regeringen aviserade klimatproposition att skatten borde slopas (prop. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat s. 75). De motiv till att avskaffa skatten som redovisas i utredningen är att skatten har en obetydlig styreffekt och de olika avfalls-, energi-, och klimatpolitiska mål som motiverade dess införande har uppfyllts i begränsad omfattning. Skatten har också visat sig ha brister ur redovisnings- och kontrollsynpunkt. Skattens huvudsakliga styreffekt består i att skattepliktigt hushållsavfall av skatteskäl transporteras för förbränning i kraftvärmeanläggningar, medan icke skattepliktigt avfall transporteras till anläggningar för värmeproduktion. innebär detta att skatten ger upphov till icke önskvärda skattemässigt drivna avfalls- transporter. Utformningen av skatten har också inneburit att träavfall som hushållen sorterat ut har träffats av skatten, trots att det är ett biobränsle. Av utredningen framgår att skatten inte har haft någon mätbar effekt på utsläppen av koldioxid. Regeringen delar i allt väsentligt utredningens bedömning och slutsatser och finner således att det inte kan beläggas att skatten styr mot de mål som motiverade dess införande. Regeringen anser mot denna bakgrund att avfallsförbränningsskatten bör slopas. Det skattebortfall som ett slopande innebär bör finansieras genom en höjning av den generella koldioxidskatten med per kg. En sådan höjning bör mer än väl säkerställa att ambitionen i den svenska klimatpolitiken inte sänks som en följd av ett slopande av avfalls- förbränningsskatten. Höjningen av koldioxidskatten bör ingå i finansieringen av programmet för energieffek- tivisering och bör därför träda i kraft . För att nå upp till finansierings- behovet bör avfallsförbränningsskatten slopas fr.o.m. . Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft respektive . 7.2.5.18Ökad koldioxidrelatering i fordonsskatten Regeringens bedömning: Koldioxidbeloppet i den koldioxidbaserade fordonsskatten bör höjas per gram koldioxid som bilen släpper ut per kilometer. Utsläppsnivån för när koldioxidbeloppet börjar tas ut bör höjas från koldioxid per kilometer. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: För att öka styrningen i fordonsskatten mot bilar med lägre koldioxidutsläpp, bör det belopp som tas ut per gram koldioxid som bilen släpper ut per kilometer höjas . Det belopp per gram koldioxid som tas ut för bilar som kan drivas med alkohol eller gas bör kvarstå på nuvarande nivå om per gram koldioxid. För att öka koldioxidrelateringen utan att det totala fordonsskatteuttaget förändras bör utsläppsnivån för när koldioxidbeloppet börjar tas ut höjas. En höjning från per kilometer bedöms leda till ett i sin helhet oförändrat skatteuttag. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 7.2.5.19Skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper Regeringens bedömning: Personbilar med bättre miljöegenskaper bör befrias från fordonsskatt från det att bilen togs i bruk . Samma krav som ställdes på en bil för att ägaren ska vara berättigad till miljö- bilspremie bör tills vidare gälla även för att en bil ska befrias från fordonsskatt. Ändringen bör träda i kraft och tillämpas för bilar som tas i bruk . Från bör dock bilen uppfylla strängare avgaskrav för att omfattas av skatte- befrielsen. Skälen för regeringens bedömning: För att även fortsättningsvis stimulera till inköp av personbilar med bättre miljöegenskaper efter avskaffandet av miljöbilspremien , bör nya personbilar med dessa egenskaper befrias från fordonsskatt. Samma krav som ställ- des på en bil för att ägaren ska vara berättigad till miljöbilspremie bör gälla även för att en bil ska befrias från fordonsskatt. Detta innebär att bilarna ska ha utsläpp av föroreningar som understiger en viss nivå eller har en begränsad drivmedels- eller elförbrukning.