prop · GX031d10 · 2009-09-21 00:00:00 — Antalet anställda inom omsorg och vård om äldre personer har minskat med från 249 000 personer till 233 000 personer , främst i gruppen undersköterskor och vårdbiträden. Parallellt med denna utveckling har de anställdas utbildningsnivå höjts och sjukfrånvaro minskat. Både antalet och andelen anställda med högskoleutbildning har ökat mellan 2002 och 2007, från av arbetsstyrkan. Framförallt är det arbetsledare, arbetsterapeuter och sjukgymnaster som blivit fler, medan antalet sjuksköterskor varit oförändrat. har antalet arbetsledare ökat , sjukgymnasterna och arbetsterapeuterna . I de sista beräkningarna ingår även personal som arbetar med personer med funktionsnedsättning. I mediankommunen hade av vård- och omsorgspersonalen i den kommunala omsorgen och vården om äldre yrkesförberedande utbildning , en ökning jämfört med året innan enligt öppna jämförelser inom äldreomsorgen. I några kommuner och stadsdelar i storstäderna var andelen och i andra kommuner var andelen . Andelen av personalen som har eftergymnasial utbildning inom omsorg och vård ökade något , från . Personalen i mindre kommuner har i allmänhet högre kompetensnivå än personalen i större kommuner. I redovisningen ingår inte timavlönad personal. I denna kategori har färre yrkesförberedande utbildning än bland de månadsanställda. Eftersom användandet av timavlönad personal är högre i storstäder så stärks bilden av att kompetensen bland personalen är högre i mindre kommuner om man räknar in timavlönad personal. överlämnades betänkandet I den äldres tjänst, Äldreassistent ett framtidsyrke (SOU 2008:126) till regeringen. Utredaren lämnar förslag på hur man ska få till stånd en förbättrad kompetens bland personalen i äldreomsorgen. Förslagen har remissbehandlats och bereds inom . som kompetensnivån har höjts ser Länsstyrelserna i sin tillsyn av äldreomsorgen brister i ledarskapet. De konstaterar att cheferna ofta har stora ansvarsområden med många underställda vilket påverkar deras möjligheter att stödja personalen och regelbundet vistas i den verksamhet som de har ansvar för att leda. (och de äldre, Länsstyrelserna, 2009). En enhetschef i mediankommunen hade 22 medarbetare , enligt öppna jämförelser inom äldreomsorgen. Skillnaderna mellan kommunerna var dock mycket stora, mellan 12 och 164 medarbetare per enhetschef. Antalet medarbetare per chef i särskilt boende var 37, vilket alltså är högre 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 än i äldreomsorgen i stort. Vid korttidsvård hade cheferna färre medarbetare, 27 medarbetare per chef i genomsnitt. I och med utgången av 2008 avslutades Kompetensstegen. I budgetproposition (prop. 2008/09:1) redovisades uppgifter kring deltagandet i denna satsning. i utveckling av socialt arbete (IMS) vid har redovisat en utvärdering av Kompetensstegen (Personalutbildning i äldreomsorg blir den till nytta för de äldre?). Resultaten talar för att Kompetensstegen har haft betydelse för personalens kunskaper och färdigheter i tre av sex studerade områden, av totalt 33 kunskapsområden. Personal som utbildats i fallskadeprevention fick ökade kunskaper i ämnet. Personal som utbildats i munhälsa rapporterade att nya rutiner introducerats och att deras uppmärksamhet på munhälsa var större efter utbildningen. Dessutom visades i en studie att biståndshandläggare efter genomgången utbildning tenderade att oftare bevilja ansökningar om äldreomsorg. Några direkta effekter för äldre personer har inte konstaterats, vilket heller inte kan förväntas så nära inpå en utbildningsinsats. Även om utbildning leder till förbättrade kunskaper och färdigheter så förutsätter förändring av arbetssätt också planering, tydligt ledarskap och tillräckligt med tid för förändringsarbete, enligt IMS rapport. Kommunerna redovisar själva sina erfarenheter och bedömningar av resultat och effekter av Kompetensstegen i den egna kommunen. Ett antal kommuner redovisar egna utvärderingar, vilka ibland genomförts i samverkan med högskolor eller FoU-enheter. Kommunernas slutredovisningar handläggs inom . På regeringens uppdrag har utsett två nationella kompetenscentra, Svenskt demenscentrum och Nationellt Anhöriga. Båda centrumen startade . Deras uppgift är att skapa nationell överblick genom att samla in, strukturera och sprida kunskap och stimulera utvecklingsarbete inom respektive sakområde. Svenskt demenscentrum som ligger i utgörs av Stiftelsen och . Målsättningen är att vara en länk mellan forskning, praktik och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 beslutsfattare och att utgöra navet i ett nätverk av FoU-verksamheter på demensområdet. Svenskt demenscentrum har inventerat behovet av kunskapsstöd, sprider kunskap och information bl.a. genom en webbportal, nyhetsbrev, artiklar i dags- och fackpress, genom att medverka i konferenser och att ha ett forskarnätverk. Nationellt Anhöriga ligger i och utgörs av Fokus län, , FoU , , län, samt Länssamordnarna i . Nationellt An- höriga har fyra inriktningar: lättillgängliga kunskapskällor, kunskapsöversikter, kunskaps- och informationsspridning samt lärande nätverk. Anhörigcentrum har etablerat internationella kontakter bl.a. med Eurocarers och Internationella rådgivningsgruppen för anhöriga. Stöd till forskning och utveckling av äldres vård och omsorg Äldreomsorgen behöver ett långsiktigt stöd genom god forskning som kan bidra till att verksamheterna efterhand kan baseras på en bättre kunskapsgrund. Det statliga stödet har bidragit till att äldreforskningen har kunnat utvecklas. Den stabila infrastrukturen för äldreforskning har ökat möjligheterna att få stöd också av andra finansiärer. Regeringens riktade satsning på äldreforskning uppgick till , som fördelades efter utlysning av för Socialvetenskap och arbetsliv (FAS). FAS lämnade därutöver av sitt forskningsanslag i stöd till forskning om åldrande och äldre . Sammantaget uppgick FAS stöd till äldreforskning till , vilket bl.a. fördelats till två nationella centrum för forskning kring åldrande och äldre och fleråriga programstöd. Stödet har i betydande grad förstärkt infrastrukturen för svensk forskning om äldre och åldrande, enligt FAS bedömning. Området innefattar hälsa och levnadsvillkor, äldreomsorgens förutsättningar och demografiska förändringar. FAS har i uppdrag att följa vissa andra finansiärers satsningar inom bl.a. äldreområdet och redovisar att intresset för forskning inom äldreområdet har ökat markant . FAS redovisar att äldreforskning sammanlagt erhållit stöd om . Den nationella studien , the study on Ageing and Care inleddes efter ett statligt initiativ och har samlat data om de äldres åldrande och omsorg och vård. Studien genomförs i fyra områden inom , , och . Statens stöd till delfinansiering av studien ökades 2009 till . Studien omfattar dels ett befolkningsperspektiv där förändringar i ett urval av den äldre befolkningen återkommande följs i fråga om hälsa och vårdbehov. Dels undersöks kontinuerligt hela den äldre befolkningens akuta och långvariga vårdkontakter. Genom studiens omfattning och geografiska spridning skapas möjligheter till representativa bilder av äldres förhållanden och tidiga indikationer på förändringar. Studien innebär också att ett allt bättre underlag för kommande forskningsstudier och projekt skapas. fördelar stöd till delfinansiering för regional FoU-verksamhet. Stödet uppgår till och lämnades till 23 FoU-centrum. Positiva effekter av verksamheten som FoU-enheterna själva rapporterar om är t.ex. förändrad medicinering efter genomförda läkemedelsgenomgångar, ökad samlad kunskap om den enskilde äldre personen som en effekt av förbättrad dokumentation och informationsspridning samt bättre rutiner för informationsöverföring. Centrumen har också noterat positiva effekter av FoU-insatser inriktade på att göra vardagen mera innehållsrik och individanpassad för äldre kvinnor och män. Även FoU-projekt för att utveckla maten och måltiden bedöms ha positiva effekter på äldre personers hälsotillstånd och välbefinnande men också på personalens arbetsförhållanden. Samarbetet mellan huvudmännen utvecklas genom samverkan i det gemensamma FoU-centrumet, men även som en följd av projektinsatser för förbättrad vårdplanering, försök med gemensam vårddokumentation eller personalutvecklingsinsatser. Det statliga stödet har varit en förutsättning för utvecklingen av FoU-centrum inom äldreområdet. FoU-centrumen har utgjort en viktig länk i ett system både för utveckling av praktiknära kunskap och spridning av kunskaper men också för återföring av erfarenheter genom strukturerade uppföljningar och utvärderingar. pekar dock på ett antal hot mot FoU-enheterna i form av vikande deltagande från landstingshuvudmannen, för små enheter med alltför snäv inriktning och kort planeringshorisont. Det svenska välfärdssystemet och den positiva hälsoutvecklingen gör att vi nu lever än någonsin . Av personer bor fortfarande i ordinärt boende och av personer klarar sig fortfarande utan vare sig hemtjänst eller särskilt boende. För de äldre personer som behöver stöd och omsorg ges den mesta hjälpen i hemmet. Även avancerad sjukvård kan ges i hemmet. Denna utveckling är positiv eftersom många äldre personer vill fortsätta att bo i sin hemmiljö . De flesta äldre kvinnor och män som får insatser av eller bor i särskilt boende är nöjda med äldreomsorgen. De är nöjda med personalens bemötande, vårdinsatserna och känner sig trygga i det särskilda boendet. De är däremot mindre nöjda med möjligheten till social samvaro och aktiviteter, maten och informationen. En majoritet av de som har äldreomsorg deltar i planeringen av de insatserna de behöver. Bilden av äldreomsorgens kvalitet är komplex. I många kommuner fungerar verksamheten väl och man arbetar aktivt med utveckling. Stimulansbidragen har bidragit till utvecklingsaktiviteter inom flera angelägna områden. Fleråriga statliga satsningar har lett till att anhöriga som vårdar eller stödjer närstående har fått större tillgång till och bättre stöd. Förutsättningarna för att ge god omsorg och vård om äldre kvinnor och män har stärkts i vissa avseenden. Kompetensen hos personalen har ökat . Satsningar på forskning, utveckling och nationell uppföljning har bidragit till bättre förutsättningar för kunskap och systematiskt utvecklingsarbete. Det finns dock stora skillnader mellan kommunerna inom vissa områden som är centrala för äldreomsorgens kvalitet. Den uppföljning och tillsyn som har gjorts inom äldreomsorgen lyfter fram områden där åtgärder behövs för att förbättra kvaliteten. Inom dessa områden har regeringen för avsikt att fortsätta, utveckla eller initiera åtgärder. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Utveckling av bostäder och boende Regeringen ger hög prioritet till insatser för att kommunerna ska kunna erbjuda särskilt boende till alla som behöver det. Det är därför positivt att länsstyrelserna rapporterar att kommunerna har ökat sina planeringsaktiviteter för särskilt boende. Systemet med rapporteringsskyldighet av beslut som inte verkställts bidrar till kommunernas ökade aktivitet på området. Allt fler kommuner satsar på särskilda boendeformer och seniorbostäder. Det statliga investeringsstödet syftar till att skapa fler platser i särskilt boende. Det finns ett stort intresse för investeringsstödet och projekt med ca 4 700 lägenheter hade beviljats stöd . Det tar dock tid innan effekterna av stimulansbidraget syns i form av fler platser i särskilda boenden, eftersom processerna för planering och investering är fleråriga. Regeringen bedömer att det är angeläget att investeringsstödet fortsätter för att kommuner ska göra de investeringar som krävs för att tillgodose äldres behov av goda bostäder. Äldres inflytande över sin vardag Ett mål för äldreomsorgen är att äldre kvinnor och män ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande över sin vardag. De ska bemötas med respekt. Enligt socialtjänstlagen ska socialnämnden verka för att äldre personer får ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Länsstyrelsernas tillsyn har visat att äldre personers inflytande över vilka insatser de beviljas ofta begränsas av kommunala riktlinjer för biståndsbedömningen. Restriktiva riktlinjer blir styrande för vad som beviljas i högre grad än den enskildes behov och önskemål. Planering av genomförandet av de beviljade insatserna brister alltför ofta vilket försämrar äldre personers möjlighet till inflytande över sin vardag. Det finns också behov av att öka möjligheterna till social samvaro och aktiviteter. Det är ett av de områden som brukarna inom äldreomsorgen är minst nöjda med. Länsstyrelsernas granskning visar att äldre kvinnors och mäns behov av sociala aktiviteter bör beaktas i större utsträckning i genomförandeplanerna. Att behoven inte beaktas tillräckligt kan vara en följd av att många äldre personer inte är delaktiga i framtagandet av dessa planer. Valfrihet för äldre kvinnor och män Möjligheten att ha inflytande över sin vardag stärks genom möjligheten att välja vem som ska ge service och den omsorg och vård som man 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen bedömer att de insatser som har gjorts för att stimulera tillkomsten av valfrihetssystem inom äldreomsorgen till viss del redan har bidragit till att stärka individens inflytande. Det finns ett stort intresse i både stora och små kommuner, spridda över hela landet att förbereda och utveckla valfrihetssystem. Det är regeringens bedömning att det statliga stimulansbidraget som har utbetalats till kommuner för att utreda förutsättningarna för och utveckla valfrihetssystem har stimulerat utvecklingen mot ökad valfrihet. Det återstår dock närmare 100 kommuner som ännu inte fått del av det statliga stimulansbidraget. Regeringen har därför beslutat att omfördela av ej utnyttjat stimulansbidrag om till kommuner som ansökt om bidrag för att förbereda och utveckla valfrihetssystem. Regeringens satsning på öppna jämförelser inom äldreomsorgen innebär att öppen och lättillgänglig information om kvalitet tas fram. Äldreguiden på webbplats riktar sig till äldre personer och kan bl.a. fungera som underlag för ett aktivt val av utförare. Stärkta förutsättningar för god kvalitet i vården och omsorgen om äldre personer Regeringen har genomfört en rad insatser för att främja de kommunala huvudmännens utveckling av god kvalitet i omsorgen och vården om äldre kvinnor och män. Öppna jämförelser av kvaliteten i kommuner och hos olika utförare synliggör både bra och dåliga prestationer. Öppna jämförelser kan dock bli ännu mer relevanta och användbara, om indikatorer utvecklas för att spegla fler aspekter av kvalitet, samt om tillgången på data av hög kvalitet förbättras. Den nationella strategin för kvalitetsutveckling inom och hälso- och sjukvården genom öppna jämförelser pekar ut färdriktningen för utvecklingen. Det är regeringens bedömning att uppdraget till , att intensifiera utvecklingen av öppna jämförelser samt att förbättra tillgången på data inom , kommer att resultera i ett effektivt instrument för kvalitetsförbättring av äldreomsorgen. Det kräver dock att resultaten analyseras och omvandlas till användbar kunskap. Det kräver även att det finns förutsättningar för att kunskapen kan implementeras i det vardagliga arbetet inom omsorgen och vården. Den nationella brukarundersökningen har bidragit till att uppmärksamma brister i kvalitet inom olika områden i äldreomsorgen. Tillsammans kan dessa redovisningar bidra till att skapa ett förändringstryck hos huvudmän och utförare. Det statliga stimulansbidraget har bidragit till ökad aktivitet och utvecklingsarbete inom flera bristområden. Det är dock regeringens bedömning att incitamenten behöver stärkas för kommuner och landsting att komma till rätta med bristerna och nå bättre resultat. Tillsynen utgår från lagar, normering och annan nationell vägledning. uppdrag att normera om kvalitet inom och att ta fram enhetliga bedömningskriterier för tillsynen kommer enligt regeringens bedömning att skapa bättre förutsättningar för tillsynen att fungera effektivt och enhetligt över hela landet. Det är angeläget för att alla ska kunna känna förtroende för att omsorgen och vården om äldre personer håller en tillräckligt hög kvalitet, oavsett var och av vilken utförare den bedrivs. Det skapar även en ökad tydlighet kring vad man kan förvänta sig av äldreomsorgen. De statliga stimulansbidragen har genom kompetensutvecklingsinsatser bidragit till ökade kunskaper för vårdbiträden och undersköterskor både när det gäller grundläggande yrkeskunskaper och när det gäller specialistkunskaper. Utbildningsnivån har höjts i hela landet men skillnaderna är stora mellan olika kommuner. Den ökning av högskoleutbildad personal t.ex. dietister, arbetsterapeuter och demenssjuksköterskor som skett har kunnat ske bl.a. tack vare stimulansbidragen. konstaterar att förutsättningar för att de nya kunskaperna ska komma till användning är att bemanning motsvarar de äldres behov och att tydlig arbetsledning finns. Med hjälp av stimulansbidragen för att utveckla stöd till anhöriga är aktivitetsnivån i kommunerna mycket hög. Stöd till anhöriga har varit främst inriktat mot anhöriga till äldre personer och i synnerhet till sammanboende makar eller partner. Stöd till anhöriga till yngre långvarigt sjuka eller anhöriga till yngre personer med funktionshinder är betydligt ovanligare. Här behövs ett fortsatt utvecklingsarbete. Det statliga stimulansbidraget till kommuner och landsting har lett till ökad aktivitet inom de områden som regeringen pekat ut som mest angelägna. Det statliga stimulansbidraget till kommunernas stöd till anhöriga som vårdar eller stödjer närstående har betytt mycket för anhörigas möjligheter att få tillgång till stöd och avlösning i sin roll som vårdare eller stödjare. För att tydliggöra socialnämndens ansvar att erbjuda stöd för personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stödjer en närstående som har funktionshinder har en förändring införts i socialtjänstlagen (2001:453). Förändringen trädde i kraft . Förändringen handlar inte om att tvinga närstående eller andra personer att utföra mer vård eller stöd, utan att underlätta för dem som av fri vilja utför sådana insatser. Regeringen lämnade ett förslag om denna förändring i proposition Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående (prop. 2008/09:82) som antogs av (bet. 2008/09:SoU19, rskr. 2008/09:249). har fått i uppdrag bland annat att informera om den ändrade bestämmelsen, utarbeta vägledning m.m. till stöd för tillämpningen av bestämmelsen samt att följa upp och utvärdera konsekvenserna av den ändrade bestämmelsen. har granskat om staten har skapat förutsättningar för god kvalitet och insyn i privat bedriven äldreomsorg (RiR 2008:21). samlade bedömning är att varken regeringen, eller länsstyrelserna fullt ut har tagit sitt ansvar att inom sina respektive ansvarsområden skapa förutsättningar för god kvalitet och insyn i privat bedriven äldreomsorg. Det finns enligt en risk för att detta kan påverka kvaliteten i den privat bedrivna äldreomsorgen. rekommenderar regeringen att föreslå författningsändringar så att anmälan av allvarliga missförhållanden () i privat bedriven verksamhet ska göras direkt till socialnämnden eller annan offentlig myndighet, se över systemet för tillstånd inom äldreomsorgen, utreda vilken rätt de privat anställda har att yttra sig om förhållandena på sin arbetsplats samt använda de förslag som utredningen för översyn av statistikinsamlingen avseende 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ekonomi och verksamhet lämnar för att främja ökad effektivitet och produktivitet i äldreomsorgen. Rekommendationerna till gäller bl.a. att skaffa sig bättre kunskap om avtalen som kommunerna ingår med företag som bedriver äldreomsorg, utfärda föreskrifter om avtalens utformning och innehåll och att sammanställa vilka föreskrifter som gäller för privata utförare. Länsstyrelserna som utfärdar tillstånd för särskilt boende bör enligt utveckla rutiner för kompletta bedömningar samt följa upp om utförare följer det som utlovats i ansökan om tillstånd. Beträffande anmälningar om allvarliga missförhållanden i enskild verksamhet ska socialnämnden informeras, både när anmälningen har tagits emot av den som är ansvarig för verksamheten och när utredningen med anledning av en anmälan har avslutats. I en departementspromemoria (Ds 2009:33) behandlas frågan om ändrade regler för skyldigheten att anmäla allvarliga missförhållanden. Syftet är att lagen ska bli ett mer ändamålsenligt och heltäckande verktyg för att komma till rätta med brister i verksamheten, att utveckla denna och att förhindra att liknande missförhållanden uppkommer igen. Förslagen från utredningen för översyn av statistikinsamlingen avseende ekonomi och verksamhet bereds inom . arbetar, inom ramen för sitt uppdrag att följa upp användningen av valfrihetssystem, med att tydliggöra vilket regelverk som gäller för äldreomsorg i enskild regi och att följa upp kommunernas krav på kvalitet i sina förfrågningsunderlag. har i en framställning till (2008/09:RRS13) begärt tillkännagivanden om tillståndssystemet, anmälan om missförhållanden och uppföljning av kvalitet. har avstyrkt styrelsens framställning mot bakgrund av att det pågår arbeten för att utveckla, granska och kontrollera kvaliteten samt öka valfriheten inom äldreomsorgen såväl i enskild som i regi (bet. 2008/09:SoU22). Förslagen i propositionen om samordnad och tydlig tillsyn av (prop. 2008/09:160) kommer också att bidra till kvalitetsförbättringar på de områden som tas upp i framställningen, bl.a. angående systemet för tillståndsgivning. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringens satsningar inom äldreområdet tar sin utgångspunkt i äldre personers önskan att ha makt och inflytande över sina liv. Därmed skapas förutsättningar för att kunna åldras i trygghet, med bibehållen värdighet och med en känsla av välbefinnande. Satsningarna innefattar också situationen för de anhöriga. Det är i det nära mötet mellan den äldre personen och dennes anhöriga och den professionella yrkesutövaren som kvalitet skapas. Regeringen menar att förbättrade förutsättningar för att den enskilde personen ska kunna utöva reell makt och inflytande i denna situation är grundläggande för att förbättra kvaliteten. behöver kommunernas och de privata utförarnas förutsättningar för att åstadkomma insatser med god kvalitet stödjas och utvecklas. En trygg och värdig äldreomsorg av god kvalitet och med betydande valfrihet för äldre kvinnor och män är utgångspunkten för regeringens åtgärder. I och med medicinska framsteg inom hälso- och sjukvården ökar antalet personer som uppnår hög ålder trots allvarlig sjukdom. i äldre människors liv finns i många fall ett stort behov av vård- och omsorgsinsatser där kommun och landsting måste samverka. För de mest sjuka äldre personerna krävs att vård- och omsorgsbehovet bedöms utifrån en helhetssyn på personens samlade livssituation, hennes eller hans olika behov, symptom och besvär. För att äldre kvinnor och män som är i behov av äldreomsorg ska kunna bevara sitt självbestämmande och stärka sitt inflytande måste de ha tillgång till reella valmöjligheter. Regeringen stödjer införandet av valfrihetssystem i kommunerna för att bidra till utvecklingen av en äldreomsorg som tydligare utgår från individens behov och önskemål. Relevant och lättillgänglig information om alternativen är en förutsättning för att göra ett aktivt val. Därför satsar regeringen på att utveckla öppna jämförelser och bättre tillgång på data inom äldreomsorgen och hemsjukvården. För att uppnå målet om ökad valfrihet för personer i behov av vård och omsorg är det, enligt regeringens bedömning, angeläget att stärka företagandet inom vård och omsorg. Fler måste vilja och kunna etablera sig och verka som utförare. Regeringen bedömer att det handlingsprogram som tagit fram för ökat entreprenörskap kompletterar pågående satsningar på mångfald inom vård och omsorg. övergick ansvaret för frågorna från till den nybildade myndigheten . Det finns stora skillnader mellan kommunerna i kvaliteten i insatserna.