prop · GX0377 · 2009-12-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:77 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det uppställs ett försörjningskrav som villkor för att uppehållstillstånd ska beviljas en utlänning på grund av anknytning till en person i . Försörjningskravet innebär att anknytningspersonen ska kunna försörja sig och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Försörjningskravet ska inte gälla om anknytningspersonen är ett barn eller medborgare i , annan EES-stat eller . Försörjningskravet ska inte heller gälla om anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller som alternativt skyddsbehövande. Vidare ska försörjningskravet inte gälla om anknytningspersonen har permanent uppehållstillstånd i och har vistats här med uppehållstillstånd för bosättning . Försörjningskravet ska inte gälla om sökanden är ett barn och den som barnet åberopar anknytning till är barnets förälder. Försörjningskravet ska inte heller gälla om barnets andra förälder ansöker om uppehållstillstånd tillsammans med barnet. Undantag från försörjningskravet ska dessutom kunna medges helt eller delvis om det finns särskilda skäl. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716)................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Skyddsbehövande i övrigt ................................. Synnerligen ömmande omständigheter ........... Generella regler om uppehållstillstånd på grund av anknytning........................................ Regler om anknytning för särskilda kategorier av utlänningar................................. FN:s konvention om barnets rättigheter .......... Försörjningskrav i andra medlemsstater i EU................................. Försörjningskrav vid anhöriginvandring......................................... Ett försörjningskrav införs ............................................... Undantag från försörjningskravet .................................... Barn som anknytningspersoner ....................... Medborgare i , annan EES-stat Flyktingar och kvotflyktingar.......................... Anknytningspersoner som har haft Handläggningen av ärenden om försörjningskrav .......................... Information om försörjningskravet................................................. Konsekvenser av förslaget.............................................................. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser.................................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Försörjningskrav vid anhöriginvandring (SOU 2008:114)..................................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser ......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). Förslag till lag om ändring i utlänningslagen Regeringen har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs att det i utlänningslagen (2005:716) ska införas fem nya paragrafer, 5 kap. 3 b3 e och 27 §§, av följande lydelse. Uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person enligt 3 eller 3 a § får beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknytning till kan försörja sig och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Kraven i 3 b § gäller inte om den person som utlänningen åbe- ropar anknytning till är 2.medborgare i , annan EES-stat eller , 3.en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller förklarats vara flykting, 4.en utlänning som tagits emot iSverige inom ramen för ett beslut som regeringen har meddelat om överföring av skyddsbehövande till (vidarebosättning), 5.en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande eller har för- klarats vara alternativt skydds- behövande, eller 6.en utlänning som har permanent uppehållstillstånd och som har vistats i med uppehållstillstånd för bosättning . Kraven i 3 b § gäller inte om sökanden är ett barn och den som barnet åberopar anknytning till är barnets förälder. Kraven i 3 b § gäller inte heller om barnets andra förälder ansöker om uppe- hållstillstånd tillsammans med barnet. Utöver vad som följer av 3 c och 3 d §§ får undantag från kraven i 3 b § medges helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försörj- ningsförmåga och bostad av till- räcklig storlek och standard enligt 3 b §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 5 kap. 3 c § 3 ska även gälla en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt enligt 3 kap. 3 § första stycket 3 utlänningslagen (1989:529). 3.Bestämmelsen i 5 kap. 3 c § 5 ska även gälla en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt enligt 3 kap. 3 § första stycket 1 eller på grund av yttre eller inre väpnad konflikt enligt 3 kap. 3 § första stycket 2 utlänningslagen (1989:529). Detsamma ska gälla en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt enligt 4 kap. 2 § första stycket 1 eller på grund av yttre eller inre väpnad konflikt enligt 4 kap. 2 § första stycket 2 utlänningslagen (2005:716) i dess lydelse före . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som innebär att ett försörjningskrav som villkor för anhöriginvandring införs i svensk rätt (dir. 2008:12). Utredningen antog namnet (Ju 2008:05). Utredningen överlämnade betänkandet Försörj- ningskrav vid anhöriginvandring (SOU 2008:114). En sammanfattning av betänkandet och utredningens lagförslag finns i bilagorna 1 och 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2008/10132/). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt Lagrådets förslag som behandlas i författningskommentaren. Enligt 2 kap. 5 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, ska en utlänning som vistas i mer än ha uppehållstillstånd om inte visering har beviljats . Enligt 2 kap. 8 § UtlL gäller kravet på uppehållstillstånd inte medborgare i de nordiska länderna eller EES-medborgare1 och deras familjemedlemmar. Uppehållstillstånd ges (tidsbegränsat uppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). Med flykting avses enligt 4 kap. 1 § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp under förutsättningen att utlänningen inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna 1 Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) omfattar de till EU anslutna staterna , , , , , , , Förenade Kunga- riket, , , , , , , , , , , , , , , , , , och samt de till EFTA anslutna staterna , och . sig av sitt lands skydd. Detta gäller oberoende av om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen utsatts för förföljelse eller om dessa inte kan antas erbjuda trygghet mot förföljelse från enskilda. Som flykting ska även anses en utlänning som är statslös och som av samma skäl befinner sig utanför det land där han eller hon har haft sin vanliga vistelseort och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, återvända dit. Definitionen av flykting i 4 kap. 1 § UtlL motsvarar i princip den som återfinns i om flyktingars rättsliga ställning av kompletterad av protokollet av . beviljades 1 900 utlänningar som inte är medborgare i en EU- stat, EES-stat eller i (tredjelandsmedborgare) uppehållstillstånd som flykting i . 4.1.3 Skyddsbehövande i övrigt I 4 kap. 2 § UtlL definieras vilka som anses som skyddsbehövande i övrigt. Bestämmelsen är avsedd att uttömmande reglera i vilka fall en utlänning, som inte är flykting, har rätt till skydd i . Med skyddsbehövande i övrigt avses en utlänning som utan att vara flykting befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i, därför att han eller hon 1.känner välgrundad fruktan för att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, 2.behöver skydd på grund av yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp, eller 3.inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof. Som skyddsbehövande i övrigt avses också en statslös utlänning som av samma anledning befinner sig utanför det land där han eller hon har haft sin vanliga vistelseort. Risk för dödsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning Bestämmelsen i 4 kap. 2 § första stycket 1 UtlL ger rätt till skydd oberoende av på vilken grund sökanden riskerar att utsättas för dödsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Personer som omfattas av bestämmelsen har en ovillkorlig rätt att beviljas uppehållstillstånd i och ett absolut förbud gäller således mot att återsända utlänningen till hemlandet. Förbudet gäller även om utlänningens kvarstannande anses utgöra en risk för den nationella säkerheten. Detta framgår av verkställighetsförbudet enligt 12 kap. 1 § UtlL. Enligt 5 kap. 1 § första och andra styckena UtlL kan dock utlänningen sändas till ett annat land där han eller hon har motsvarande skydd som i . Bestämmelsen i 4 kap. 2 § första stycket 1 UtlL och verkställighets- Prop. 2009/10:77 förbudet i 12 kap. 1 § samma lag bygger på artikel 3 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () och artikel 3 i FN- konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning. Bestämmelsen i 4 kap. 2 § första stycket 1 UtlL och flyktingbestämmelsen i 4 kap. 1 § UtlL överlappar delvis varandra och båda kan därför vara tillämpliga i samma ärende. I sådana fall har flyktingbestämmelsen företräde. beviljades 2 000 tredjelandsmedborgare uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt enligt av 4 kap. 2 § första stycket 1 UtlL. Skydd på grund av yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet I första ledet i 4 kap. 2 § första stycket 2 UtlL framgår under vilka förutsättningar en utlänning kan beviljas uppehållstillstånd som skydds- behövande i övrigt vid yttre eller inre väpnad konflikt. Av uttrycket yttre eller inre väpnad konflikt framgår att såväl krig mellan stater som inbördeskrig omfattas av bestämmelsen. Den är tillämplig även om den väpnade konflikten uppstått sedan utlänningen har lämnat landet. Om den enskilde har möjlighet att på ett säkert sätt ta sig till och leva inom någon del av hemlandet och där få skydd, anses det dock inte föreligga behov av skydd i . Av andra ledet i 4 kap. 2 § första stycket 2 UtlL framgår att även en utlänning som på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet än väpnad konflikt känner välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp kan vara att anse som skyddsbehövande i övrigt. Med svåra motsättningar avses bl.a. politisk instabilitet i hemlandet där maktförhållandena är sådana att rättssystemet inte opartiskt värnar befolkningens grundläggande mänskliga rättigheter. Uttrycket väl- grundad fruktan ska tolkas på samma sätt som i flyktingbestämmelsen. Exempel på övergrepp som kan falla in under bestämmelsen är oproportionerliga straff, godtyckliga frihetsberövanden, misshandel, sexuella övergrepp, yrkesförbud, social utstötning eller andra trakasserier av allvarligt slag som inte kan hänföras till 4 kap. 1 § UtlL eller 4 kap. 2 § första stycket 1 UtlL. Det följer av 5 kap. 1 § andra stycket UtlL att uppehållstillstånd får vägras en person som anses som skyddsbehövande i övrigt enligt 4 kap. 2 § första stycket 2 UtlL, om det finns särskilda skäl på grund av utlänningens brottslighet eller om det finns synnerliga skäl att inte bevilja ett sådant tillstånd på grund av vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet eller med hänsyn till rikets säkerhet. Det är således inte fråga om en ovillkorlig rätt till uppehållstillstånd på samma sätt som gäller för de skyddsbehövande i övrigt som avses i 4 kap. 2 § första stycket 1 UtlL. beviljades 3 200 tredjelandsmedborgare uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt enligt 4 kap. 2 § första stycket 2 UtlL. En övervägande majoritet av dessa personer beviljades uppehållstillstånd på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet. Skydd på grund av en miljökatastrof I 4 kap. 2 § första stycket 3 UtlL finns en regel om skydd för utlänningar som inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof. För att uppehållstillstånd ska beviljas krävs att det är fråga om en plötslig katastrof av sådan art att det skulle strida mot humanitetens krav att skicka tillbaka någon till det land där katastrofen inträffat. beviljades inte någon person uppehållstillstånd på denna grund. Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet I propositionen Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet (2009/10:31) av föreslås att 4 kap. 2 § UtlL om skyddsbehövande i övrigt delas upp i två paragrafer. Den ena innehåller bestämmelser som motsvarar direktivets bestämmelser om alternativt skyddsbehövande och den andra innehåller bestämmelser om sådana skyddsbehövande som inte omfattas av direktivet. har antagit regeringens lagförslag, bet. 2009/10:SfU8, rskr 2009/10:133. Enligt 5 kap. 2 § UtlL ska uppehållstillstånd beviljas en utlänning som tagits emot i inom ramen för ett beslut som regeringen har meddelat om överföring av skyddsbehövande till (vidare- bosättning). De utlänningar som beviljas uppehållstillstånd med stöd av denna bestämmelse brukar benämnas kvotflyktingar. Inriktningen på uttagningarna liksom det faktiska antalet kvotplatser bestäms av regeringen. beviljades 2 200 personer uppehållstillstånd som kvot- flyktingar. Uppehållstillstånd får enligt 5 kap. 6 § UtlL beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . En förutsättning är att uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund. Vid bedömningen ska särskilt beaktas utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet. Barn får beviljas uppehållstillstånd enligt bestämmelsen även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. Bestämmelsen gäller endast personer som redan befinner sig i landet och härifrån söker uppehållstillstånd. Som framgår av ordalydelsen är bestämmelsen av undantagskaraktär. beviljades 1 600 tredjelandsmedborgare uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. 4.1.6Generella regler om uppehållstillstånd på grund av anknytning Familjeanknytning är det vanligaste skälet till att människor som inte är medborgare i EES eller får tillstånd att bosätta sig i . beviljades 33 200 tredjelandsmedborgare uppehållstillstånd på grund av anknytning. Anhöriginvandringen följer i många avseenden de senaste årens asyl- invandring. Exempelvis är många personer från och som beviljats uppehållstillstånd i familjemedlemmar till utlänningar som varit asylsökande och därefter beviljats permanent uppehållstillstånd här i landet. I allmänhet sker denna anhöriginvandring med en fördröjning på mellan sex och 18 månader. har uppskattat att det i genomsnitt dröjer från det att en person fått uppehållstillstånd till dess att en familjemedlem får uppehållstillstånd på grund av anknytning till honom eller henne. I 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL finns regler om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en i bosatt person. Enligt 5 kap. 3 § UtlL ska, om inte annat följer av 1717 b §§ UtlL, uppehållstillstånd ges till make, sambo och ogifta barn till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i (anknytningspersonen). Med barn avses enligt 1 kap. 2 § UtlL personer . Uppehållstillstånd ska även beviljas en utlänning som är förälder till ett ogift, utländskt barn som är flykting eller skydds- behövande i övrigt, om barnet vid ankomsten till var skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten. Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 § UtlL ska gälla . Enligt 5 kap. 3 a § UtlL får uppehållstillstånd ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda samboförhållande med en person som är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar mot att tillstånd ges. Om en utlänning har beviljats uppehållstillstånd ska uppehållstillstånd också ges till utlänningens ogifta barn. Enligt 5 kap. 3 a § UtlL får uppehållstillstånd även ges till den som på annat sätt är nära anhörig till en person som är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i under förutsättning att han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet. Även en utlänning som ska utöva umgänge med ett i bosatt barn får, om umgänget inte är av begränsad omfattning, ges uppehållstillstånd med stöd av 5 kap. 3 a § UtlL. Vidare får, om det finns synnerliga skäl, uppehållstillstånd ges till en utlänning som är adopterad i i vuxen ålder, en anhörig till en utlänning som är flykting eller skyddsbehövande i övrigt eller till en utlänning som på annat sätt har särskild anknytning till . Enligt 5 kap. 8 § UtlL ska ett uppehållstillstånd som ges en make enligt 5 kap. 3 § vara tidsbegränsat vid första beslutstillfället om makarna inte stadigvarande sammanbott utomlands. Detsamma gäller när uppehålls- tillstånd i ett sådant fall beviljas makens barn. Även ett uppehållstillstånd som ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande ska vara tidsbegränsat vid första Detsamma gäller utlänningens barn. snabba anknytningar tillämpas således en princip som brukar kallas Denna princip innebär att det tids- begränsade uppehållstillstånd som ges vid det första beslutstillfället kan bli permanent , eller tidigare om det finns särskilda skäl, om Detta framgår av 5 kap. 16 § UtlL. I vissa fall kan permanent uppehållstillstånd beviljas även om förhållandet upphört I utlänningslagen finns också bestämmelser om att uppehållstillstånd får vägras i vissa fall. Enligt 5 kap. 17 a § UtlL gäller detta om oriktiga uppgifter har lämnats samt vid skenförhållande, månggifte, särlevnad, eller om någon av makarna eller samborna är . tillstånd får också vägras om den sökande utgör ett hot mot allmän ordning eller säkerhet. Enligt 5 kap. 18 § första stycket UtlL ska en ansökan om uppehålls- tillstånd på grund av anknytning som huvudregel lämnas in före inresan i 4.1.7Regler om anknytning för särskilda kategorier av utlänningar Medborgare i en EES-stat och samt tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta För medborgare i en EES-stat och finns särskilda regler om anhöriginvandring. Sådana särskilda regler finns även för tredjelands- medborgare som har ställning som varaktigt bosatta i eller en annan EU-stat. EES-medborgare och deras familjemedlemmar har uppehållsrätt. Reglerna om uppehållsrätt bygger på och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG1 (rörlighets- direktivet). En unionsmedborgare har uppehållsrätt om personen är arbetstagare, egenföretagare, arbetssökande, studerande eller har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning. Reglerna om tredjelandsmedborgares ställning som varaktigt bosatta grundar sig på Europeiska unionens råds direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning.2 En tredjelandsmedborgare som har bott i med permanent uppehållstillstånd kan under vissa förutsättningar beviljas denna särskilda ställning. 1EUT L 158, 30.4.2004, s. 77, Celex 32004L0038, rättad version i EGT L 197, 28.7.2005, s. 34, Celex 32004L0038R[2]. 2EUT L 16, 23.01.2004, s. 44, Celex 32003L0109. infördes särskilda bestämmelser om 5 kap. 23 § UtlL och 4 kap. 4 a § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF. Av dessa bestämmelser framgår att uppehållstillstånd får beviljas familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete. Uppehållstillstånd ska ges som för arbetskraftsinvandraren. Gästforskare beviljas i regel tidsbegränsade uppehållstillstånd och kan därför i normala fall inte utgöra anknytningspersoner. Deras familje- medlemmar kan dock beviljas uppehållstillstånd enligt 4 kap. 7 a § UtlF om de inte utgör ett hot mot allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa. Uppehållstillståndet ska beviljas som för gästforskaren. Den europeiska konventionen från angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () ratificerades av och utgör svensk lag . Enligt 2 kap. 23 § regeringsformen får lag eller annan föreskrift inte meddelas i strid med åtaganden på grund av . innehåller inga regler som förpliktar en konventionsstat att medge utlänningar inresa eller vistelse på dess territorium. Det överlämnas i stället åt varje enskild stat att bestämma under vilka förutsättningar utlänningar har rätt att vistas i landet. har dock ansett att rätten till respekt för familjelivet enligt artikel 8 även i vissa fall ger en rätt till återförening för medlemmar av kärnfamiljen, dvs. makar eller sambor samt deras minderåriga barn, när någon av dem är boende i en konventionsstat. Rätten till familjeåterförening enligt artikel 8 är dock inte ovillkorlig. Undantag får göras under vissa närmare angivna förutsättningar. uppställer inte något hinder mot ett försörjningskrav som villkor för anhöriginvandring om detta är motiverat i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till t.ex. landets ekonomiska välstånd. (När det gäller inskränkningar av artikel 8 se exempelvis avgöranden i målen mot , dom , Ahmut mot , dom , Sen mot , dom och Tuquabo-Tekle m.fl. mot , dom .) Europeiska unionens råd antog direktivet 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening (familjeåter- föreningsdirektivet)1. Syftet med direktivet är att fastställa villkor för utövandet av rätten till familjeåterförening med tredjelandsmedborgare som vistas lagligen i medlemsstaterna. I direktivet definieras tredjelandsmedborgare som personer som inte är unionsmedborgare enligt artikel 17.1 i EG-fördraget. Direktivet rör tredjelandsmedborgares rätt till familjeåterförening med familjemedlemmar som också är tredjelandsmedborgare. I artikel 3.1 i direktivet anges att familjeåterföreningsdirektivet är tillämpligt på tredjelandsmedborgare som har ett uppehållstillstånd med en giltighetstid och har välgrundade utsikter att få ett varaktigt uppehållstillstånd. Vissa personkategorier är enligt artikel 3.2 undantagna från direktivets tillämpningsområde, bl.a. asylsökande och personer som har tillstånd att vistas i en medlemsstat med stöd av tillfälligt skydd.