prop · GX031d32 · 2009-09-21 00:00:00 — Modellen tillåter undersökningar av hur disponibel inkomst m.m. påverkas av en ändring av reglerna för beräkning av olika skatter, transfereringar och bidrag. För en analys av år där utfallsdata ännu inte finns tillgängliga görs en framskrivning av de ekonomiska och demografiska förhållanden som gäller för det aktuella året (se nedan). Det är även möjligt att undersöka hur en regeländring påverkar marginaleffekter och ersättningsgrader för hushållen. Effekterna kan undersökas för olika grupper (inkomstgrupper, hushållstyper etc.) eller aggregerat till samhällsnivå. Det bör påpekas att FASIT är en statisk modell vilket innebär att den inte tar hänsyn till eventuella beteendeförändringar vid en regeländring. Nedan ges en översiktlig presentation av de två olika ansatser som i avsnitt 2.2 används för att prognostisera Gini-koefficienten. Den ena ansatsen baseras på FASIT-modellen. På grund av eftersläpningen i inkomststatistiken 39 För mer läsning om standardvägning vid undersökning av löneskillnader mellan kvinnor och män se , C. och , M. (2006) Kvinnors och mäns löner jämförda yrke för yrke, . 40 Kosthushållet kan redovisas varför många av de tidsserier som redovisas har detta som startår. krävs en framskrivning av HEK-data för att möjliggöra analyser av senare år. Framskrivningen görs i två steg. Först kalibreras datamaterialets urvalsvikter så att kända ändringar i befolkningsstrukturen och andra antalsuppgifter41 återspeglas. Genom kalibreringen justeras det antal individer som representeras av en viss individ i datamaterialet utan att individens övriga variabelvärden påverkas. För att justera vissa inkomstvariabler med avseende på den kända utvecklingen tillämpas sedan proportionell skalning. Detta görs bland annat för löner, kapitalvinster och övriga kapitalinkomster. Genom att basera framskrivningen på prognoserade värden avseende framtida år i stället för kända utfall kan en prognos över inkomstfördelningens utveckling erhållas. Grundläggande antaganden för prognosen är att de samband mellan olika variabler som observeras i data kvarstår och att det ovan beskrivna sättet att framskriva datamaterialet ger en korrekt bild av inkomstfördelningen. Att tillämpa en enkel kvotframskrivning av löneinkomsterna (inom respektive arbetsmarknadssektor) kan tyckas väl förenklat, men preliminära studier av de individuella månadslönernas fördelning och utveckling utifrån strukturlönestatistiken för perioden 19932007 visar inte på några uttalade konjunktureffekter. Ett genomgående resultat från analyser av den historiska inkomstfördelningens utveckling visar också att det i huvudsak är kapitalinkomsterna, och i synnerhet kapitalvinsterna, som driver inkomstspridningen och inte löneinkomsterna (se avsnitt 3). Den andra ansatsen baseras på den skattade samvariationen mellan Gini-koefficienten, föregående års aktieindex, andelen arbetslösa samt föregående års fastighetsindex för egna hem42. Vid framskrivningen av Gini-koefficienten har antagits att aktieindex slutar på samma nivå som och att fastighetspriserna ökar för helåret (i enlighet med SCB:s småhusbarometer t.o.m. juli). 2009/10:1 BILAGA 4 U.3 framgår att den observerade Ginikoefficienten och de av modellen anpassade värdena har en relativt god överensstämmelse. Diagram U.3 Observerad och skattad Gini-koefficient 1980 2007 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 Källor: SCB, HEK, Affärsvärlden och egna beräkningar. Dekomponering av inkomstspridning med avseende på inkomstslag Antag att den (justerade) disponibla inkomsten kan skrivas som en summa av k inkomstslag. Gini-koefficienten kan då skrivas som en summa av k komponenter, en för varje inkomstslag. Varje delkomponent kan i sin tur uttryckas som produkten av tre faktorer. Faktorerna representerar den s.k. Gini-korrelationen mellan inkomstslaget och den disponibla inkomsten, inkomstslagets och inkomstslagets andel av den totala inkomsten.43 För varje inkomstslag gäller sedan att dess inverkan på Gini-koefficientens förändring kan beräknas som differensen av inkomstslagets Gini-bidrag mellan periodens slutrespektive basår. Summan av dessa differenser, en för varje ingående inkomstslag, uppgår till periodens totala förändring av Gini-koefficienten. 41Detta gäller antal utbetalade a-kassedagar, antal föräldrapenningdagar, antal individer i arbetsmarknadspolitiska program, antal sysselsatta i olika arbetsmarknadssektorer, antal sjukpenningdagar, antal individer med sjuk- och aktivitetsersättning, antal individer med inkomstgrundad ålderspension samt antal individer med garantipension. 42Samtliga variabler avser nivåer och inte årliga förändringar. Sambandet har skattats med linjär regression och visar på en relativt hög (justerad) förklaringsgrad, R2 = 0,93. Samtliga skattade parametrar är signifikanta. 43 För en mer formaliserad metodbeskrivning se , R. I & Yitzhaki, S., 1985. "Income Inequality Effects by Income," , , vol. 67(1), 15156. 2009/10:1 BILAGA 4 Tabell U.1 Nyckeltal 1991 och 19942008 Lönespridning (Decil9/Decil5) Lön (D5kvinnor/D5män) Kvinnors lön som andel av männens standardvägt (%) Andel med svag ekonomi () Ekonomiskt marginaliserade (%) Andel hushåll med ekonomiskt bistånd Marginaleffekt (%) Ersättningsgrad (%) - Sjuk- och aktivitetsersättning Lönespridning (Decil9/Decil5) Lön (D5kvinnor/D5män) Kvinnors lön som andel av männens standardvägt (%) Andel med svag ekonomi () Ekonomiskt marginaliserade (%) Andel hushåll med ekonomiskt bistånd Marginaleffekt (%) Ersättningsgrad (%) - Sjuk- och aktivitetsersättning Källor: SCB och egna beräkningar. 2009/10:1 BILAGA 4 Tabell U.2 Regeländringar som beaktats vid beräkning av Slopad rätt till regionalt grundavdrag av social- Reformer föreslagna i budgetpropositionen Införd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen (för- Reducerad rätt till skatteavdrag för hem-PC Höjda studiemedel (lån och bidrag) Höjt grundavdrag för ålderspensionärer Skatt på trafikförsäkringspremier införs Höjt bostadstillägg (BTP) för personer med sjuk- Reducerad fastighetsskatt (begränsning av mark- Reformer föreslagna i budgetpropositionen Förhöjt grundavdrag för pensionärer Höjd norm inom särskilt bostadstillägg för pensio- närer/äldreförsörjningsstödet (SBTP/ÄFS) Höjd beloppsgräns för reseavdrag Reformer föreslagna i budgetpropositionen Arbetslöshetsavgift ersätter förhöjd finansieringsavgift Nedsatt sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldraförsäkringen Sänkt ersättningsnivå till sjukfrånvaro Ersättning för deltidsarbetslöshet max för personer utan försörjningsansvar Begränsad avdragsrätt för privat pensionssparande Reformer föreslagna i budgetpropositionen Slopad rätt till skattereduktion för fackförenings- och A-kasseavgift Nedsatt SGI i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldrapenningen Nedsatt SGI i arbetslöshetsförsäkringen Sänkt tak i tillfällig föräldrapenning m.m. Sänkt tak i sjukförsäkringen Höjd beloppsgräns för avdrag för övriga utgifter Höjd beloppsgräns för reseavdrag Höjt tak för hyra vid BTP