prop · GX031d18 · 2009-09-21 00:00:00 — I undersökning av barns och ungdomars medievanor Ungar och medier 2008 svarade av ungdomar mellan att de använder Internet på sin fritid och svarade att de gör det . Vidare uppgav av ungdomarna att de ser på TV . Att träffa kompisar är dock viktigare än medier enligt undersökningen. Nästan alla, , av ungdomarna i studien uppgav att de har en egen mobiltelefon. Enligt deltog 360 000 barn och ungdomar i den musik- och kulturskoleverksamhet som erbjuds i 283 av landets 290 kommuner. inledde regeringen satsningen Skapande skola. Satsningen syftar till att öka ungdomars tillgång till kultur och stärka en långsiktig samverkan mellan skolan och kulturlivet. Landets kommuner och skolor har visat ett stort intresse för stimulansbidraget som har sökts av av kommunerna och en tredjedel av friskolorna. Ansökningarna omfattar alla konstuttryck samt insatser som i förlängningen även ska stärka elevers språkutveckling. Majoriteten av ansökningarna är inriktade på elevers egna skapande. I den handlingsplan som ska bifogas ansökan visar kommunerna hur de arbetar med kultur för att långsiktigt stärka kulturens roll i lärandet. Kravet på att eleverna ska vara delaktiga när planen tas fram har visat att större kommuner ofta saknat strategier för att ge ungdomar inflytande. Detta krav kan därför leda till att ett viktigt utvecklingsarbete inleds. Ungdomar deltar i folkrörelser och föreningar i lägre grad än vuxna. var av ungdomarna i åldern medlemmar i någon förening jämfört bland personer i åldern . Statens bidrag till ungdomars organisering i föreningslivet innebär att ungdomars egen organisering stimuleras, vilket ger ungdomar i hela landet möjlighet till en meningsfull fritid och deltagande i demokratiskt uppbyggd verksamhet. fördelade statsbidrag i form av struktur-, utvecklings- eller etableringsbidrag till 65 ungdomsorganisationer jämfört med 59 ungdomsorganisationer . Det totala antalet medlemmar i åldern 725 år 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 som dessa organisationer redovisade inför var 465 705 medlemmar, varav var flickor/unga kvinnor. 576 944 medlemmar. Antalet medlemmar i åldrarna har minskat medan antalet medlemmar i åldrarna har ökat. fördelade vidare särskilt bidrag till 38 organisationer samt projektstöd till 36 organisationer. fördelade som statsbidrag till ungdomsorganisationerna. Därtill fick totalt av AB Svenska Spels överskott att fördela till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet . fick 2006 i uppdrag att genomföra en satsning på förebyggande och främjande verksamhet för ungdomar i riskmiljöer. Syftet var att minska risken för ungdomar att hamna i kriminalitet, missbruk eller socialt utanförskap och att bidra till utvecklingen av drogfria mötesplatser för ungdomar. Uppdraget, som totalt omfattade , slutredovisades . fördelade i projektstöd till 229 projekt. Satsningen innebar att över 4 000 ungdomsarbetare har deltagit i fortbildningsinsatser samt att 60 fritidsgårdar har tagit fram system för uppföljning av verksamhetens betydelse för målgruppen. Genom stöd till mellankommunala samverkansprojekt har också sju regioner (106 kommuner) utvecklat verksamhet för samverkan kring ungdomsfrågor. Totalt har mer än hälften av landets kommuner berörts av satsningen, tillsammans med ett stort antal ideella föreningar. Idrottsrörelsen är största folkrörelse och även största ungdomsrörelse. redovisning av det lokala aktivitetsstödet rapporterades cirka 33,5 miljoner deltagartillfällen för ungdomar i åldern , vilket är i stort sett oförändrat jämfört med . Bland ungdomar i åldern var det som tränade och tävlade i idrott och i åldern uppgick motsvarande andel del . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har medverkat i EU-samar- betet på det ungdomspolitiska området inom för ungdomsfrågor. har vidare deltagit i för ungdomsfrågor, Nordiska barn- och ungdomskommittén inom samt Östersjöstaternas råd och arbetsgrupper för ungdomsfrågor. har även bidragit till finansieringen av Östersjöstaternas råd respektive sekretariat för ungdomsfrågor med placering i respektive . har det ungdomspolitiska samarbetet utvärderats i samtliga EU:s medlemsstater. I rådslutssatser från EU:s ungdomsministrar konstateras bl.a. att det har lagts en god grund för samarbete på ungdomsområdet, att utvecklingen av den nationella ungdomspolitiken i EU:s medlemsländer har stärkts och att ungdomar och ungdomspolitiken har blivit mer synliga. Vidare har samarbetet lett till bättre kunskaper om ungdomars livsvillkor, värderingar och attityder genom ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte mellan medlemsstater och att en strukturerad dialog med ungdomar har tagit form. Medlemsstaterna är eniga om att den europeiska ungdomspakten har bidragit till genomförandet av målen i Lissabonstrategin, och förstärkt integreringen av ungdomsfrågor på andra politikområden. antog en rådsrekommendation om mobilitet för unga volontärer i . för ungdomsorganisationer (LSU) har beviljats och för ett projekt med syftet att stärka EU-kunskaperna och arbetet bland sina medlemsorganisationer inför det svenska ordförandeskapet 2009 samt att öka valdeltagandet bland unga i valet till . deltog vid för ungdomsfrågor i , . Syftet med konferensen var att samla representanter från alla medlemsländer för att enas kring en ny ungdomsstrategi, Agenda 2020. Strategin är inriktad på kärnområden; att värna om mänskliga rättigheter, demokratisk mångfald och rättsstatens principer. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i har bedrivit ett aktivt arbete i Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK). NORD- BUK har genomfört konferenser och seminarier för att öka barns och ungdomars kunskaper om mänskliga rättigheter och demokrati samt för att stödja utveckling och spridning av nya metoder för barns och ungdomars deltagande i olika demokratiska processer. 14.4.2 Analys och slutsatser Ungdomspolitiken har utvecklats , vilket innebär att riktlinjerna från den förra ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (2004/05:2) behöver följas upp. Regeringen avser därför att för redovisa en ungdomspolitisk strategi. Syftet med strategin är att redovisa den nuvarande inriktningen av ungdomspolitiken samt ett handlingsprogram med åtgärder inom ungdomspolitikens prioriterade områden. Regeringen har för avsikt att uppdra åt att genomföra en tematisk analys av ungdomars levnadsvillkor inom ett eller flera huvudområden. Den närmare inriktningen på den tematiska analysen anges i den ungdomspolitiska strategin. På skolans område har det genomsnittliga meritvärdet i ökat och fler elever uppnår de uppsatta kunskapsmålen för årskurs 9. uppnår var femte elev inte dessa mål. minskade också andelen behöriga till gymnasieskolan något, vilket kan förklaras med att fler elever inte når betyget godkänt i matematik. tematiska analys av ungdomars situation i ett antal utanförskapsområde har visat att det finns betydande skillnader i förutsättningar, skolresultat och arbetsmiljö mellan skolor i olika delar av landet (Fokus08 En analys av ungas utanförskap, 2008:09). har studerat resursfördelningen till skolverksamheterna och konstaterade i sin rapport att kommunerna behöver stöd av forsknings- och utvärderingsre- sultat så att de kan grunda sin fördelning på kunskap om vilka kompensatoriska insatser som kan ha betydelse (Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov?, , Rapport 330, 2009). De flesta ungdomar etablerar sig på arbetsmarknaden efter tillfälliga anställningar. De ungdomar som inte har fullgången gymnasieutbildning och som heller inte har arbetslivserfarenhet kan ha svårare att träda in och etablera sig på arbetsmarknaden. Ungdomar har sämre ekonomisk standard och har haft en betydligt sämre ekonomisk utveckling jämfört med alla andra grupper i samhället. Den ekonomiska krisen och den kraftiga konjunkturnedgången ledde till en ökad arbetslöshet bland den arbetsföra befolkningen totalt och i synnerhet bland ungdomar. Andelen fattiga bland unga vuxna () har nästan fördubblats . hade av de unga vuxna, eller omkring 121 000 personer, inkomster som understeg gränsen för fattigdom, jämfört . Bland ungdomar i åldern var fattiga 2006, vilket var dubbelt så många jämfört med i början av 1990- talet (Folkhälsa och sociala förhållanden Lägesrapport , 2008). Regeringen har sedan den tillträdde vidtagit en rad åtgärder för att underlätta för ungdomar att komma i arbete. Genom en halvering av socialavgifterna för ungdomar har det blivit billigare att anställa en ungdom och förändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd har gjort det enklare att anställa för . Dessa åtgärder kommer alla ungdomar till del. Till följd av det försämrade arbetsmarknadsläget presenterade regeringen ett åtgärdspaket med ytterligare satsningar inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken. Detta innebär att ungdomar under 20092011 kan ta del av en förstärkt matchningsverksamhet med personliga coacher tidigt i en arbetslöshetsperiod. Ungdomar mellan , som drabbats av arbetslöshet kan få stöd genom nystartsjobb. Nystartsjobb innebär att arbetsgivare som anställer ungdomar som varit arbetslösa får ekonomisk kompensation motsva- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 infördes jobbgarantin för ungdomar, vilken vänder sig till ungdomar som fyllt 16 men inte och som har varit arbetslösa och inskrivna vid Arbetsförmedlingen om tre sammanhängande månader. Syftet med jobbgarantin är att erbjuda arbetslösa ungdomar aktiviteter så att de så snabbt som möjligt ska få arbete, alternativt påbörja eller återgå till en utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. Fokus i jobbgarantin ligger på jobbsökaraktiviteter, eftersom forskning samt erfarenheter från andra länder visar att dessa aktiviteter är ett effektivt sätt att få ungdomar i arbete. Jobbsökaraktiviteterna kan därefter kombineras med arbetspraktik och utbildning. Av den tematiska analys, Fokus07 En analys av ungas hälsa och utsatthet, som redovisade framgick att av ungdomar angivit anger att de har ont i magen, huvudvärk eller problem med sömnen . Unga kvinnor mår betydligt sämre än unga män och ungdomar som är homosexuella, bisexuella eller transpersoner mår betydligt sämre än andra ungdomar. En av de viktigaste orsakerna till att ungdomar mår dåligt är att de har utsatts för mobbning, hot misshandel eller sexuellt våld och utnyttjande. Regeringen har tagit initiativ till en rad insatser som dels syftar till att förebygga psykisk ohälsa hos barn och ungdomar, dels ska erbjuda snabbare och anpassade åtgärder då barn och ungdomar drabbas av psykisk ohälsa. Regeringen har beslutat om en nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd, som ska kunna erbjudas alla föräldrar under barnets hela uppväxt (). har fått i uppdrag att fördela i stimulansbidrag till ett urval av kommuner för att ett föräldrastöd ska utvecklas i enlighet med strategin. Regeringen anser att det är särskilt viktigt att identifiera och hantera psykisk ohälsa hos barn och ungdomar. Regeringen har därför ingått en överenskommelse med SKL för att ta fram ett antal modeller för samarbete inom första linjens vård och omsorg. har 14 modellområden valts ut och erfarenheterna från arbetet i modellområdena ska spri- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen anser också att tillgängligheten till den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin måste förbättras. Regeringen och SKL har därför ingått en överenskommelse om att fortsätta stödja landstingens arbete med att förbättra tillgängligheten och att nå målet om en förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin . Satsningen omfattar 20092011. I propositionen (2008/09:193) Vissa psykiatrifrågor m.m. har regeringen lämnat flera lagförslag som syftar till att stärka patientens eller brukarens ställning. I propositionen föreslås barn få en starkare ställning genom att personal inom vården blir skyldiga att särskilt beakta det behov av information, råd och stöd som barn till föräldrar med bl.a. psykisk funktionsnedsättning har. I propositionen lämnar regeringen också förslag som syftar till att förtydliga det ansvar som kommuner och landsting har att samverka enligt hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen (2001:453). Landsting och kommuner föreslås bli skyldiga att ingå överenskommelser samt vid behov upprätta individuella planer om sitt samarbete när det gäller personer med behov av insatser från både hälso- och sjukvård och socialtjänst. Brottsförebyggande rådets statistik visar att brottsligheten bland ungdomar har ökat. Att arbeta brottsförebyggande är särskilt viktigt när det gäller unga människor. Åtgärder för att förhindra att unga fastnar i kriminalitet måste vara tydliga och vidtas på ett tidigt stadium. Den tidigare beskrivna satsningen på föräldrastöd antas kunna ha vissa brottsförebyggande effekter genom att föräldrar stärks i sitt föräldraskap vilket förbättrar relationen mellan föräldrar och barn. Därigenom förbättras barns möjligheter till god hälsa och ett gott liv. Ungdomars inflytande i samhället har utvecklats i såväl positiv som negativ riktning. Positivt är att ungdomars valdeltagande ökade i det senaste riksdagsvalet. står ungdomar utanför den demokratiska processen genom att unga kvinnor och män i mycket låg utsträckning är ledamöter i riksdag, kommunal- och . Ungdomars deltagande i förenings- livet är även lägre än bland den vuxna befolkningen och har minskat . En stor del av de beslut som rör ungdomars livssituation fattas på lokal nivå. Ett sätt att involvera ungdomar i kommunerna är att skapa inflytandeforum och upprätta handlingsplaner för ungdomars inflytande. redovisade ett uppdrag från regeringen om att främja lokalt ungdomsinflytande genom att kartlägga och sprida goda exempel på detta (Lika olika som lika om former för lokalt ungdomsinflytande (IJ2009/898/UF). Redovisningen visar att många kommuner prioriterar ungdomsgruppen i arbetet med att främja inflytande. Metoderna för att främja ungdomars inflytande och delaktighet har förnyats och utvecklats genom informations- och kommunikationsteknologin. Det är dock få kommuner som har ett könsperspektiv på ungdomars inflytande och det finns inte många exempel på verksamheter som söker inkludera de ungdomar som vanligtvis inte deltar i den demokratiska processen. Regeringen verkar för att förbättra för människor i landsbygder att göra sin röst hörd och ta till vara deras erfarenheter i arbetet med att stärka landsbygdernas förutsättningar. En strategisk fråga i sammanhanget är hur ungdomars engagemang, intressen och kunskaper kan tas till vara. Det är angeläget att stimulera ungdomars deltagande i föreningslivet. Statens stöd till ungdomsorganisationen de medel som tillförs genom överskottet från AB ger ungdomsorganisationerna möjligheter att växa och att utveckla sina verksamheter på såväl central som lokal nivå. lämnade Utredningen om vissa frågor om bidrag till ungdomsorganisationer m.m. sitt slutbetänkande Fritid på egna villkor (SOU 2009:29). Betänkandet har remissbehandlats och därefter kommer förslagen i betänkandet att beredas vidare inom . Avsikten är bl.a. att bidragssystemet ska utvecklas så att det blir mer förutsebart och likvärdigt för ungdomsorganisationerna. beslutade om propositionen till idrotten (2008/09:126, 2008/09:KrU8, rskr. 2009/09:243) vilket innebär att målet för statens stöd till idrotten utvidgas. Målet innefattar att statsbidrag ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnsrättsperspektiv och att stöd även kan lämnas till verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Förändringen innebär att stödet i högre grad ska inriktas på sådan barn- och ungdomsverksamhet som bygger på allas möjlighet att delta utifrån sina egna förutsättningar. Det internationella samarbetet på det ungdomspolitiska området är omfattande och sker inom ramen för EU, , , Östersjöstaternas råd och . EU-samarbetet på det ungdomspolitiska området har fokuserat på den utvärdering av hela det ungdomspolitiska samarbetet i EU , som skett i samtliga EU:s medlemsstater . Utvärderingarna tillsammans med konsultationer med unga, ungdomsorganisationer och personer som på olika sätt arbetar med unga ligger till grund för det meddelande från , En EU-strategi för ungdomar Satsa på ungdomars egna möjligheter, en förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor, KOM (2009) 200 slutlig, som presenterades . I meddelandet föreslår kommissionen mål, prioriteringar och metoder för ett nytt ramverk för det ungdomspolitiska samarbetet . Beslut om ett nytt ramverk ska fattas under ordförandeskap i EU . Inom EU-samarbetet har expertkonferensen a creative generation in the new cultural and media landscape genomförts i . Mötet syftade till att öka kunskapen om hur man på politisk nivå och genom utbyte av goda exempel kan stärka barns och ungas rätt till kultur och öka kännedomen om ungdomars medievanor. initierade samtal med medlemsländerna om entreprenörskap inom utbildningsområdet. var tillsammans med kommissionen värd för ett av mötena. Samtalen syftar till att utbyta information och erfarenheter om bl.a. implementeringen av nationella entreprenörskapsstrategier. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 är nationellt kontor för EU-programmet och aktiv i och ansvarar också för . EU-programmet har gett ett stort antal ungdomar möjlighet att delta i internationella samarbetsprojekt, vilket stärkt deras interkulturella förståelse och delaktighet i samhället. Un- der 2008 deltog totalt 2 777 ungdomar i åldern i olika aktiviteter inom ramen för EU- programmet. har fått vidgade uppgifter på det internationella området. I regleringsbrevet för avseende gavs myndigheten i uppdrag att vara representant vid förhandlingar och möten inom arbetsgrupperna för ungdomsfrågor i och Östersjöstaternas råd. Inom genomförs en ministerkonferens på ungdomsområdet . Huvudsakliga teman för diskussionerna vid konferensen är interkulturell förståelse bland unga, regionens utveckling ur ett ungdomspolitiskt perspektiv och ungas aktiva deltagande. tar över ordförandeskapet i arbetsgruppen för ungdomspolitiska frågor inom och innehar därefter ordförandeskapsposten . har inte haft några invändningar i sin revisionsberättelse för avseende . har som ett led i den årliga revisionen av granskat den interna styrningen och kontrollen avseende bidragrutinen inom integra- tions-, jämställdhets, folkrörelse- och minoritetsfrågor. noterade vissa brister vad gäller den interna styrningen av denna bidragshantering. rekommenderade att se över och tydliggöra hur bidragsbesluten kontrolleras, dokumenteras och följs upp. Ett utvecklingsarbete pågår på , inom vilket rekommendationer beaktas. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen har för avsikt att redovisa en ungdomspolitisk strategi för . Utgångspunkten är att målen för regeringens politik på ungdomsområdet även fortsättningsvis ska vara att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och inflytande. För att uppnå dessa mål är det viktigt att det finns ett ungdomsperspektiv i politik och verksamheter som har betydelse för ungdomars levnadsvillkor. Regeringen angav i den ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma - rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94) fyra perspektiv som bör utgöra utgångspunkter för utformningen av alla offentliga verksamheter för ungdomar. Dessa är resursperspektivet, rättighetsperspektivet, självständighetsperspektivet samt mångfaldsperspektivet. Dessa utvecklas och förtydligas i den ungdomspolitiska strategin. Det är vidare nödvändigt med en sektorsövergripande ungdomspolitik som dels kan samordna politik och insatser inom olika områden, dels samlat följa upp och analysera ungdomars levnadsvillkor. I den ungdomspolitiska strategin kommer även ett antal strategiska utmaningar inom ramen för de fem huvudområdena att beskrivas som identifierats som centrala för att uppnå målen för ungdomspolitiken. En av de mest prioriterade frågorna som regeringen arbetar med är att bryta utanförskapet i samhället och särskilt angeläget är att barn och ungdomar inte ska växa upp i utanförskap. Arbetet som syftar till att bryta barns och ungdomars utanförskap ställer krav på kunskaper om ungdomars situation och om hur insatser kan utformas i syfte att stärka ungdomars levnadsvillkor. Regeringen gav därför i uppdrag att närmare analysera ungdomars situation i ett antal utanförskapsområden, vilka skulle väljas ut bland de stadsdelar, som omfattas av statens erbjudande till kommuner att teckna lokala utvecklingsavtal. redovisade ungdomars situation med avseende på utbildning och arbete i ett antal områden bland de stadsdelar som omfattas av statens erbjudande till kommuner att teckna lokala utvecklingsavtal. fick som en uppföljning av denna analys i uppdrag att lyfta fram goda exempel från ett urval av EU-länderna när det gäller insatser och arbetssätt som främjar ungdomars levnadsvillkor. Att ungdomar får eller skapar arbete utgör de viktigaste förutsättningarna när det gäller att motverka såväl nutida som framtida utanförskap. Regeringen har arbetat konsekvent för att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden, antingen genom anställning eller eget företagande. En halvering av de sociala avgifterna för ungdomar har gjort det billigare att anställa en ungdom och förändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd har gjort det enklare att anställa för . Arbetslösa ungdomar i åldern kan få nystartsjobb efter sex månaders arbetslöshet. Ungdomar i ådern , som varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen som arbetslösa , får stöd genom jobbgarantin för ungdomar. kan ungdomar också ta del av en förstärkt matchningsverksamhet med personliga coacher tidigt i en arbetslöshetsperiod. Regeringen följer noga utvecklingen av ungdomars situation på arbetsmarknaden. För en mer detaljerad beskrivning av utvecklingen på arbetsmarknadsområdet hänvisas till den del i denna proposition som gäller utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. För att främja entreprenörskap bland ungdomar presenterade regeringen en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Strategin ska ligga till grund för det fortsatta arbetet och syftar till att entreprenörskap ska genomsyra hela utbildningssystemet. Regeringen avser att löpande följa strategins genomförande. En av de viktigaste förutsättningarna för att ungdomar ska få arbete är att de har fullföljd utbildning på minst gymnasienivå. Nästan alla ungdomar påbörjar en gymnasieutbildning. Det är dock en relativt stor andel av eleverna som inte fullföljer den. Var fjärde nybörjarelev i gymnasiet hade inte slutfört gymnasiet . Denna grupp ungdomar tillsammans med de ungdomar som aldrig påbörjat en gymnasieutbildning har sämre förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen har bl.a. givit i uppdrag att genom en studie med fokus på kommuner med lokala utvecklingsavtal belysa metoder för hur kommuner, i samverkan med andra aktörer, kan stödja ungdomar mellan som varken arbetar eller studerar att komma in på arbets- marknaden eller påbörja vidare studier (IJ 2009/1243/IU). Regeringen anser därför att det är viktigt att skolans kvalitet förstärks så att fler elever kan fullfölja en gymnasieutbildning. Regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder för att skärpa kunskapskraven i skolan parallellt med att elevernas möjligheter att få en bra utbildning förbättras genom bl.a. höjda krav på lärarnas kompetens. Den nya gymnasieskola som regeringen föreslagit i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) innebär stärkt kvalitet på yrkesprogrammen genom mer tid för yrkesämnen och även möjlighet till lärlingsutbildning som de som går på yrkesprogram ska ges möjlighet att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Regeringens intention är att den nya gymnasieskolan ska införas fr.o.m. . För en utförligare beskrivning av utbildningens område hänvisas till den del i denna proposition som behandlar utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning.