prop · GX031d3 · 2009-09-21 00:00:00 — Anslaget används för Kammarkollegiets förvaltningskostnader och inkluderar kollegiets kostnader för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt vissa mindre skadestånd enligt 4 § förordningen (1995:1301) om handläggning av skadeståndsanspråk. Utöver förvaltningsanslaget disponerar Kammarkollegiet anslagsposter under ett femtiotal anslag inom 16 utgiftsområden för olika ändamål. Av Kammarkollegiets verksamhet finansieras drygt hälften genom avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.4 Offentligrättslig verksamhet Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten avser Auktorisation av tolkar m.m. och Stiftelserätt. Verksamheten är anslagsfinansierad. I samband med ansökan tas en avgift ut enligt avgiftsförordningen (1992:191). Kammarkollegiet disponerar inte ansökningsavgifterna. Uppdragsverksamheten avser Administrativ service, , Försäkringsverksamhet, Upphandling av informationsteknik, Fordringsbevakning och Registrering av trossamfund. Intäkternas och resultatets storlek inom uppdragsverksamheten beror i huvudsak på Försäkringsverksamheten. Kostnaderna inom Försäkringsverksamheten består till största delen av försäkringsersättningar. Avgiften för IT-upphandlingen ska sättas så att full kostnadstäckning uppnås. Över- och underskott bör balanseras över flera verksam- hetsår eftersom kostnaderna uppstår i inledningen av upphandlingen medan intäkterna kommer först när avtalen är tecknade. Intäkterna, som är baserade på leverantörernas omsättning på ramavtalen, faktureras kvartalsvis i efterskott och varierar mellan kvartalen på grund av säsongsvariationer i försäljningen. Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:2 Kammarkollegiet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Anslaget ökas med till följd av att jämställts med andra trossamfund i fråga om vigseltillstånd och förordnande av vigselförrättare i lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom trossamfund, som domare inte längre förrättar vigslar (prop. 2008/09:80). Med anledning av förändringen får Kammarkollegiet en ökad arbetsbörda eftersom antalet ärenden ökar. Finansiering sker genom att anslaget 1:5 domstolar under utgiftsområde 4 Rättsväsendet minskas med motsvarande belopp. Anslaget ökas med och med för uppgiften att följa upp verksamhet som bedrivs enligt lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor. Finansiering sker genom att anslaget 2:1 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och anslaget 1:1 under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution minskas med uppgifter som överförts från . Här ingår att redovisa utdelningar, köp, försäljningar, aktieägartillskott och andra ekonomiska händelser när det gäller statens aktier och andelar i bolag som förvaltas av . Vidare ingår vissa administrativa kontroll- och prövningsmoment vid bidragsgivning samt att praktiskt hantera t.ex. utbetalningar och återkrav av vissa anslag. Finansiering sker genom att anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 minskas med motsvarande belopp. Anslaget minskas med för att finansiera ökade kostnader för avveckling under anslaget 1:3 för Verket för förvaltningsutveckling. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en rörlig kredit i på högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Skälen för regeringens förslag: I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstillfället tillfälligt bör finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats ska anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter inklusive ränta regleras genom betalning från den nya myndigheten till krediten hos Kammarkollegiet. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit i på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 3.5.31:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling Tabell 3.7 Anslagsutveckling för 1:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling 1 Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för kostnader som uppstår i samband med avvecklingen av Verket för förvaltningsutveckling (Verva). Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Som en konsekvens av beslut med anledning av ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:KU26, rskr. 2008/09:305) minskas anslaget med . Det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 1:5 Domstolar ökas med motsvarande belopp. Tiden och kostnaden för avvecklingen är svårbedömda. Regeringens bedömning är att medel behövs 2010 och föreslår därför att anslaget uppgår till . Finansiering sker bl.a. från anslaget 1:2 Kammarkollegiet med . beräknas inga medel. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.9 Anslagsutveckling för 1:8 1 Motsvarar 124 470 tkr prisnivå. Anslaget används för () förvaltningskostnader, kostnader för att förvalta statens informationssystem för budgetering och uppföljning () samt för kostnader för utveckling och förvaltning av verksamhetsstöden för budgetering och hantering av dokument inom den statliga budgetprocessen (RK Statsbudgetstöd). Cirka en tredjedel av ESV:s verksamhet beräknas 2010 finansieras genom avgifter. Anslaget används även för att finansiera hyreskostnader om ca för vissa tomma lokaler för vilka staten har betalningsansvar till dess att avtalen går att avveckla. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) ESV:s avgifter beräknas 2010 finansiera av verksamheten som avser ekonomisk styrning (inköpssamordningen har därvid inte inräknats) samt ca två tredjedelar av Den statliga inköpssamordningen finansieras till genom avgifter. Tabell 3.11 Offentligrättslig verksamhet Den offentligrättsliga verksamheten avser hyresintäkter från landstingsavtal. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:8 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Anslaget minskas 2010 med , vilka överförs till anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter för att finansiera ökade utgifter för medlemskap i . Minskningen avser medel som regeringen beräknar för . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 4 Effektiv offentlig upphandling Området Effektiv offentlig upphandling omfattar upphandlingslagstiftningen, information om lagstiftningen och annat upphandlingsstöd, elektronisk upphandling, tillsyn och rättsmedel m.m. Kammarkollegiet ansvarar för ett nationellt upphandlingsstöd och för att utveckla en e-upphandlingsplattform. är ansvarig tillsynsmyndighet för frågor om offentlig upphandling. Myndigheten ingår i utgiftsområde 24 Näringspolitik. Vidare är ansvarig tillsynsmyndighet för frågor som omfattas av lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Närmare information om lagen, som trädde i kraft , återfinns under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt under utgiftsområde 24 Näringspolitik. Den offentliga upphandlingen ska vara effektiv och rättssäker och ha till syfte att tillvarata konkurrensen på marknaden så att skattemedlen används på bästa sätt till nytta för medborgarna, den offentliga sektorn och näringslivet. Kammarkollegiet ska ge praktisk vägledning till upphandlande myndigheter och enheter samt till leverantörer om hur en effektiv och rättssäker upphandlingsprocess kan genomföras. I samverkan med upphandlande myndigheter och enheter samt representanter för näringsliv och intresseorganisationer ska kollegiet utveckla hjälpmedel, metoder och system för en effektivare offentlig upphandling. För att kunna förbereda verksamheten kring upphandlingsstödet fick Kammarkollegiet ett särskilt uppdrag av regeringen (dnr Fi2008/6941). I uppdraget ingick även att förbereda en verksamhet för att bl.a. ta fram och förvalta en plattform för elektronisk upphandling (se vidare under Elektronisk upphandling). Kollegiet har även fått i uppdrag att verka för att upphandlande myndigheter och enheter ska väga in bl.a. kvalitet och hållbar utveckling samt underlätta för små och medelstora företag att delta i upphandlingar. Med en ökad prioritering av kriterier som kvalitet och hållbar utveckling ges lokala företag bättre förutsättningar att hävda sig i konkurrensen. Som ett led i upphandlingsstödet har Kammarkollegiet även fått i uppdrag att vidta de åtgärder som behövs för att utveckla och ansvara för en vägledning för upphandling inom vård och omsorg (dnr S2007/11029/HS). 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I uppdraget ingår bl.a. att redogöra för möjligheterna att lägga samman vägledningen med det övriga upphandlingsstöd som Kammarkollegiet har ansvaret för att inrätta. Statskontoret har fått i uppdrag att dels göra en översyn av den statliga inköpssamordningen, dels utreda behov och konsekvenser av att införa bestämmelser om inköpscentraler (dnr Fi2008/4012). I uppdraget ingick även att kartlägga leverantörsstrukturen inom de statliga ramavtalen samt att kartlägga och beskriva hur andra jämförliga EU-länder samt den Europeiska kommissionen arbetar i syfte att öka små och medelstora företags möjligheter att delta i samordnade upphandlingar. Statskontoret har redovisat sitt uppdrag beträffande inköpscentraler i promemorian Offentliga inköpscentraler i ? (Statskontoret 2008:108). I promemorian föreslår Statskontoret att bestämmelser tas in i upphandlingslagarna som gör det möjligt att använda en inköpscentral vid upphandling. Ett sådant förslag har även tagits in i departementspromemorian Nya rättsmedel m.m. på upphandlingsområdet (Ds 2009:30), som behandlas närmare i det följande (se nedan under avsnitt 4.4). Uppdraget som avser den statliga inköpssamordningen har redovisats i rapporten effektivare statlig inköpssamordning analys och förslag (Statskontoret 2009:12). Statskontoret konstaterar i rapporten att den statliga inköpssamordningen sannolikt medför betydande besparingar för staten som helhet. Den upphandling som bedrivs inom ramen för den statliga inköpssamordningen utestänger generellt sett inte små och medelstora företag från att delta. Tvärtom är de mindre företagen relativt väl representerade. Det finns emellertid ett antal ramavtalsområden där de små och medelstora företagen är i klar minoritet, vilket är potentiellt problematiskt. Statskontoret föreslår att en ny myndighet för samordnad upphandling i staten inrättas vars uppgift bör vara att upphandla och förvalta ramavtal för statsförvaltningens räkning. I regeringens handlingsplan för e-förvaltning anges att målet är att göra hela inköpsprocessen elektronisk (dnr Fi2008/491). Genomförandet kan delas in i följande tre steg. -i det första steget infördes 20062008 elektroniska fakturor i staten, -i det andra steget utvecklas gemensamma IT-stöd för beställningar från ramavtal, -i det tredje steget utvecklas förutsättningarna för IT-stöd i upphandlingsprocessen. () har på regeringens uppdrag kartlagt och kostnadsberäknat införandet av elektroniska beställningar i statsförvaltningen (dnr Fi2007/9783). Vidare har regeringen uppdragit åt ESV att leda och samordna införandet av elektroniska beställningar från ramavtal i statsförvaltningen (dnr Fi2007/9783). Uppdraget ska redovisas . Målet är att myndigheterna ska kunna hantera egna utgående beställningar av varor och tjänster elektroniskt vid utgången av 2013. Redan i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utg.omr. 2 avsnitt 4 och 13) har regeringen uttalat att arbetet med att öka användningen av elektronisk upphandling bör intensifieras. Kammarkollegiet ansvarar för att utveckla en plattform för elektronisk upphandling som föreslås i nämnda proposition. Syftet med denna satsning är att hela upphandlingsprocessen ska kunna genomföras elektroniskt. Elektronisk upphandling är även ett strategiskt verktyg för att skapa bättre förutsättningar för handel över gränserna. Ett praktiskt inriktat utvecklingsarbete på detta område bedrivs inom ramen för ett delvis EU-finansierat konsortium under namnet PEPPOL (Pan-European Public Procurement ). Projektet syftar till att stimulera utvecklingen av den gränsöverskridande handeln och att förenkla upphandlingsprocessen genom elektroniska förfaranden. Konsortiet kommer att utvidgas och har erbjudits att delta. Avsikten med utvidgningen är att nå bättre geografisk täckning genom fler deltagare i konsortiet. , och ingår redan i konsortiet och från konsortiets sida är intresset av ett svenskt deltagande stort. PEPPOL-arbetet bygger på tillämpningar som utvecklats inom ramen för ett standardiseringsprojekt där bl.a. flera av de nordiska länderna ingår (/BII). Arbetet bedrivs i pilotform och är uppdelat i åtta delprojekt: e- signaturer, företagsinformation, e-kataloger, e- beställning, e-faktura, projektledning, informationsspridning och arkitektur. Särskilt arbetet kring e-fakturor ansluter väl till det svenska utvecklingsarbete som bedrivits av ESV. Frågan om ett svenskt deltagande i PEPPOL bereds inom . presenterade Europeiska kommissionen meddelandet Tänk småskaligt först, En Small Business Act för (KOM(2008)394 slutlig). I meddelandet föreslår kommissionen förenklingar inom bl.a. upphandlingsområdet som såväl kommissionen som medlemsstaterna bör införa. Meddelandet behandlades i och . I slutsatserna uppmanas medlemsstaterna att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentlig upphandling. har regeringen fortsatt arbetet med regelförenklingar. Upphandlingsstödet och e-upphandling är stora satsningar som rör tillämpningen av upphandlingslagarna. Regeringen föreslår även regelförenklingar i upphandlingslagarna i departementspromemorian Nya rättsmedel m.m. på upphandlingsområdet (Ds 2009:30), se nedan under avsnitt 4.4. antogs och rådets direktiv /81/EG om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven /17/EG och 2004/18/EG. En särskild utredare har getts i uppdrag att lämna förslag till hur direktivet ska genomföras i svensk rätt (dir. 2009:37). Utredaren ska lämna förslag till en ny lag om upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet och övriga åtgärder som EG-direk- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tivet kan ge anledning till. Uppdraget ska redovisas . Av en rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), Regelverk och praxis i offentlig upphandling, framgår att den potentiella vinsten med formellt genomförda upphandlingar är stor (2009:2). Vinsterna varierar i genomsnitt mellan av värdet på upphandlingen. En annan slutsats är att kostnaderna för formaliserade upphandlingar hos upphandlande myndigheter och enheter är lägre än vad som har gjorts gällande. Detta talar för att det nuvarande regelverket uppfyller målet att vara effektivt och tillvaratar konkurrensen på marknaden så att skattemedlen används på bästa sätt. Kammarkollegiets arbete med upphandlingsstödet bedöms leda till att tillämpningen och kunskapen om regelverket förbättras, vilket i sin tur torde leda till att fler upphandlingar annonseras och att fler företag väljer att delta i offentliga upphandlingar. Upphandlingsmomentet skapar en konkurrenssituation mellan de företag som är med och lämnar anbud, vilket leder till högre kvalitet på de varor och tjänster som efterfrågas samt till att priserna hålls nere. Satsningarna på den elektroniska upphandlingen bedöms medföra snabbare processer och minskad administration både för upphandlande myndigheter och enheter samt leverantörer. Detta ligger i linje med regeringens arbete med att lindra den administrativa bördan i upphandlingsförfarandet. Regeringen avser dock att fortsätta arbetet med att förbättra tillämpningen av regelverket för att ytterligare öka möjligheterna för de små och medelstora företagen att delta i offentliga upphandlingar. Nya rättsmedel m.m. på upphandlingsområdet I departementspromemorian Nya rättsmedel m.m. på upphandlingsområdet (Ds 2009:30) finns förslag till ändringar i lagen (2007:1091) 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 om offentlig upphandling () och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF). Promemorian innehåller i huvudsak förslag om hur och rådets direktiv /66/EG av om ändring av rådets direktiv /665/EEG och 93/13/EEG vad gäller effektivare förfaranden för prövning av offentlig upphandling ska genomföras i svensk rätt. Promemorian remissbehandlas och bestämmelserna föreslås träda i kraft . Det övergripande syftet med ändringsdirektivet är att komma till rätta med två väsentliga problem. Det första problemet är att en upphandlande myndighet eller enhet skyndar sig att teckna ett upphandlingskontrakt, dvs. ingår avtal för att på så sätt stänga möjligheten till överprövning. Genom ändringsdirektivet införs bestämmelser som innebär att upphandlande myndigheter och enheter förbjuds att ingå avtal inom efter det att underrättelse om tilldelningsbeslutet har skickats till berörda anbudssökande och anbudsgivare. Det andra problemet är att det saknas effektiva rättsmedel mot otillåtna direktupphandlingar av kontrakt, dvs. upphandlingar sker utan vederbörlig annonsering. För att komma till rätta med detta föreslås bestämmelser som innebär att ett avtal kan förklaras ogiltigt av domstol. Promemorian innehåller även förslag om införande av en sanktionsavgift, en s.k. marknadsskadeavgift. Vidare föreslås få talerätt i mål om marknadsskadeavgift. Förslagen förväntas öka regelefterlevnaden på upphandlingsområdet. Därmed genomförs fler upphandlingar, vilket är till fördel för företagen som får en större marknad att vara verksamma på. En ökad konkurrensutsättning leder dessutom till lägre priser och bättre kvalitet på de varor och tjänster som efterfrågas. I promemorian föreslås att upphandlande myndigheter och enheter frivilligt ska kunna annonsera sin avsikt att genomföra en föreskriven direktupphandling och avvakta med att ingå avtal från publiceringen av annonsen. Förfarandet kallas förhandsinsyn och skulle möjliggöra för leverantörer att ansöka om överprövning innan avtal sluts. Om förfarandet iakttagits kan det avtal som ingås inte förklaras Annonsering föreslås ske i en nationell databas som inrättats för ändamålet. Promemorian innehåller även regelförenklingsförslag för upphandlingar såväl över som under tröskelvärdena i EG-direktiven. Bland annat föreslås att den upphandlande myndigheten eller enheten ska ansvara för att hämta in uppgifter från och om huruvida en leverantör betalar sina skatter och socialförsäkringsavgifter. Vidare ska den upphandlande myndigheten eller enheten få begränsa kontrollen av intyg, certifikat, betyg och andra handlingar som visar anbudssökandes och anbudsgivares kapacitet och redlighet till vissa anbudssökande/anbudsgivare. För upphandlingar under direktivens tröskelvärden föreslås fasta beloppsgränser för direktupphandlingar som motsvarar av det tröskelvärde som gäller för kommuner och landsting vid upphandling av varor och tjänster, dvs. det belopp som uppgår till . För försörjningssektorerna beräknas beloppsgränsen till , vilket motsvarar tröskelvärdet för varor och tjänster i LUF. För att ytterligare förbättra effektiviteten i upphandlingarna föreslås att bestämmelser införs i och om att inrätta och nyttja inköpscentraler. Upphandling från statliga och kommunala företag I departementspromemorian Upphandling från statliga och kommunala företag (Ds 2009:36) föreslås att en ny bestämmelse införs i . Bestämmelsen är en temporär lösning som innebär att upphandlande myndigheter, under vissa förutsättningar, inte behöver tillämpa lagen när de anskaffar varor eller tjänster från en juridisk person som myndigheten helt eller delvis innehar eller är medlem i. Bakgrunden till förslaget är att Regeringsrätten i ett avgörande klargjort att den praxis som utvecklat i form av kontroll- och verksamhetskriterierna inte är möjlig att tillämpa såvida det inte införs en uttrycklig bestämmelse om detta i svensk lagstiftning. Staten, kommuner och landsting är enligt gällande rätt således skyldiga att genomföra upphandling i enlighet med när de anskaffar varor och tjänster från t.ex. sina bolag. För att kunna ta ställning till om bestämmelsen bör införas mer permanent krävs en mer ingående analys av bl.a. behovet och omfattningen av en sådan eventuell bestämmelse. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att analysera om det finns ett behov av ett generellt eller sektoriellt undantag från kravet på att staten, kommuner och landsting ska vara skyldiga att tillämpa , när de anskaffar varor eller tjänster från företag som de helt eller delvis innehar eller är medlemmar i. För det fall utredaren finner att ett undantag bör införas ska det motsvara de s.k. kontroll- och 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I uppdraget ingår att göra en analys av vilka ekonomiska och organisatoriska konsekvenser ett krav på upphandling skulle medföra samt vilka effekter detta medför på konkurrensen och för små och medelstora företag. Uppdraget ska redovisas (dir. 2009:81). förslag i slutbetänkandet Nya upphandlingsregler 2 (SOU 2006:28) om bl.a. nya upphandlingsförfaranden bereds i . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställningsvillkor i offentlig anställning, statlig arbetsrätt och kompetensförsörjning. Här ingår bl.a. frågor om hälsa, etnisk och kulturell mångfald, värdegrundsarbete samt jämställdhet inom staten. Till området hör , för utveckling i staten, , vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området, nämligen , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, Offentliga sektorns särskilda nämnd, i vissa trygghetsfrågor, , samt Stiftelsen och en kollektivavtalsstiftelse. Målet för området Statliga arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå detta måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning.