prop · GX033 · 2009-09-21 00:00:00 — har den tidigare sektoriella inriktningen med många institutioner övergått till tematiska satsningar med tre tidsbegränsade program: mobilitets- och residensprogrammet, konst- och kulturpro- grammet samt datorspelsprogrammet. De två första programmen pågår medan datorspelsprogrammet löper fram till och med 2012 varefter branschen övertar ansvaret för programmet. dialogen med aktörerna anordnar ministerrådet löpande Nordiska kultur- forum med olika tema. var ordförande i det nordiska regeringssamarbetet. De viktigaste frågorna på kulturområdet var att främja barns och ungas kreativitet samt att utarbeta en strategi för globaliseringsarbetet. Det kreativa svar på globaliseringens utmaningar är en vidareutveckling av statsministrarnas globaliseringssatsning och syftar till att göra nordisk konst och kultur mer synlig på den globala scenen. En annan prioriterad fråga var att öppna Nordiska ministerrådets mobilitets- och residensprogram för de baltiska länderna. samma nordisk-baltiska programmet startade . och i samarbete med myndigheter och organisa- tioner genomförde fyra konferenser inom ramen för det svenska ordförandeskapet: Nordiska vägar mot en skapande skola (med ), Digital turist för en dag- om barns och ungas mediekonsumtion och medievanor (med och Nordicom), Hur snart är nu? Interkultur och politik (med bl.a. interkultur, Intercult och ) samt Ny energi i gamla landskap (med ). Vidare har de nordiska statsministrarna inom ramen för initiativet Möjligheternas svar på globaliseringens utmaningar skapat en tvärsektoriell samlingspunkt för erfarenheter, kunskaper och utveck- lingsvisioner som täcker både närings- och kultursektorn. Arbetsgruppen KreaNord har mandat att utarbeta policy rekommenda- tioner samt initiera samnordiska utvecklings- och profileringsaktiviteter i linje med projektplanen Utveckling och profilering av som center för kreativa industrier. tog 2003 över uppdraget som huvudman för kultur- råden från (). Syftet med överflyttningen var att stärka det kulturpolitiska perspektivet i kulturrådens arbete. Kulturde- partementets utsända attachéer finns vid ambassaderna i , , , , och . Utöver dessa tjänster är ett kulturråd med särskilda uppgifter inom EU-samarbetet permanent stationerat vid den svenska representationen i . Chefen för i är kulturråd vid ambassaden men tillhör organisatoriskt UD/. Ett kulturråd i beräknas tillträda . Kulturrådens övergripande uppgift är att föra fram kulturens roll i kontakterna med andra länder och stimulera och utveckla den kulturella dialogen. Det svenska kultur- och samhällslivets intressen främjas såväl genom ömsesidigt utbyte som genom att svensk kultur presenteras utomlands. finns en utgivning av ett nyhetsbrev från kulturråden. Målgrupperna är flera aktörer i som institu- tioner och kulturutövare, media, kulturintresserad allmänhet samt kulturansvariga på andra svenska ambassader i världen. Den över- gripande ambitionen med arbete med kulturråden är att de ska få en närmare koppling till institutioner och verksamheter inom kultursektorn och därigenom utgöra en integrerad resurs för sektorns internationalisering. Denna ambition har också präglat arbetet med att rekrytera nya kulturråd. Som utgångspunkt för arbete med placering av kulturråd finns en intern översyn av kulturrådens geografiska placering där även UD:s olika enheter har konsulterats. Slutsatserna är att nya placeringar och etableringar av kulturrådstjänster ska utgå från kulturpo- litiska bedömningar som också faller inom ramen för långsiktiga utrikes- politiska prioriteringar. Den av UD, efter murens fall, påbörjade sats- ningen med kulturråd i har följts upp och ett kulturråd i utsågs . hade ett kulturråd verkat i och därefter i . När i avslutade sitt förordnande under huvudmannaskap beslutades det om att förflytta denna tjänst till annan ort. i avslutade sitt förord- nande 2008 och liksom för bedömdes tjänsten bli föremål för förflyttning. Den interna översynen gav för handen vissa geografiska områden eller länder som mer intressanta än andra, men i särskild ord- ning bereddes beslutet om placering av ett kulturråd i som tillträtt . Myndigheters arbete för främjande av internationellt och inter- kulturellt kultursamarbete De uppdrag som regeringen givit till myndigheter inom kulturområdet har resulterat i konkreta insatser för kulturlivets internationalisering och viktiga initiativ har även tagits av myndigheterna själva inom såväl de kultur- som utrikespolitiska områdena. I det följande redovisas hur olika berörda myndigheter drivit arbetet för ökat internationellt kultursam- arbete. Först redovisas myndigheter som ligger under ansvarsområde, därefter myndigheter utanför ansvarsområde. I enlighet med sitt internationella uppdrag arbetar för att stärka, utveckla och integrera internationella och interkulturella verk- samheter. Det internationella och interkulturella perspektivet integreras numera inom hela ansvarsområde med huvudvikt på bidragsgivning, samverkan och information. arbetar dessutom särskilt med en strategi för att stärka det interkulturella perspektivet. har vidare gjort en översyn över de särskilda internatio- nella och interkulturella bidragen vilken resulterat i en tydligare struktur för fördelningen av dessa. En avsevärd ökning av det totala ansökta beloppet för internationell och interkulturell kulturverksamhet har skett . har bl.a. utökat verksamhetsbi- dragen till fria dans-, teater- och musikgrupper och utställare för att stärka deras internationella och interkulturella verksamhet. Dessutom har bidraget till ett antal arrangörer vars verksamhet kan anses främja etnisk och kulturell mångfald och/eller kulturlivets internationalisering, stärkts. fick som tidigare nämnts, ett utökat ansvar för internationellt utbyte och samarbete inom litteraturområdet. Verksamheten omfattar bl.a. översättningsstöd, stöd till festivalarran- görer, introduktion av författarskap samt fortbildning av utländska över- sättare. stöder även nätverk av fristäder för hotade eller fängslade författare. För att främja den fortsatta internationaliseringen ser behov av att vidareutveckla strategier för samtliga konstområden med det internationella litteratursamarbetet som modell. Vidare avser att samråda med regioner och kommuner om gemensamma internatio- nella och interkulturella prioriteringar för samt utvär- dera effekten av förstärkta bidrag till internationell och interkulturell kulturverksamhet. har utvecklat en bred samverkan med olika aktörer för att främja det internationella kulturutbytet. Bland dessa kan nämnas Sida, , , och samt de utsända kulturråden. Tillsammans med svarar för Kulturkontakt som är informationskontor för EU:s kulturfrågor och informerar om och medverkar till genomförandet av EU:s kulturprogram. Presentation av svensk kultur är ett viktigt led i arbetet för att öka det internationella och interkulturella utbytet och samarbetet har lämnat stöd till svenskt deltagande i internationella mässor och bransch- möten inom scenkonst. För svensk musik planeras framtida strategier för samverkan och sam- ordning av internationell information. har initierat en utredning av hur staten på bästa sätt kan stödja information om och exponering av svensk musik internationellt. Utredningens övergripande syfte är att ge Statens kultur- råd ett kvalificerat underlag för värdering och fortsatt utveckling av statens roll i denna fråga. Utredningen ska vara klar . Inom litteraturområdet har som tidigare nämnts olika informations- insatser gjorts, bl.a. genom deltagande i internationella bokmässor driver ett omfattande arbete med internationellt utbyte inom alla myndighetens konstområden. Med bildkonstsatsningen Iaspis som förebild utvecklar internationalise- ringen även inom dans och form. På dansområdet sker detta genom flera satsningar på residens och vistelsestipendier samt projekt som stimulerar internationellt samarbete och kunskapsutbyte mellan dansare, koreografer och andra utövare på området. På formområdet har inom ramen för Iaspis gjort olika insatser för att främja internationaliseringen. Som exempel kan nämnas ett ökat internationellt ateljésamarbete, samtalsserie och upp- byggnad av nätverk mellan svenska och internationella utövare. redovisar en påtaglig ökning av internationell verk- samhet inom alla konstområden och särskilt stor har denna ökning varit inom dansen. har antalet beslutade bidrag till inter- nationellt kulturutbyte inom musik-, teater, dans- och filmområdet ökat från 195 till 240 som den genomsnittliga bidragsnivån höjts . har antalet resebidrag ökat från 52 till 148. Det internationella kulturutbytet får allt större betydelse för svenska konstnärer, inte minst därför att det vidgar arbetsmarknaden/marknaden men än mer för att den utvecklar konsten. bedömer att internationaliseringen av svenskt kulturliv fortsatt bör prioriteras och att de enskilda konstnärernas egna kontakter, nätverk och utbyten ska stödjas. () är en aktiv internationell aktör och har myndighetens internationella engagemang ökat ytterligare. Inom ramen för världsarvskonvention har RAÄ arbetat fram svenska världsarv och bidragit med expertis i andra länders Som tidigare nämnts är invalt i och representeras av riksantikvarien. Viktiga frågor som kommer att driva i kommittén är att stödja den globala strategin för ett balanserat och representativt världsarv, vilket innebär en jämnare geografisk spridning av världsarven och en bättre balans mellan antalet naturarv och kulturarv. också verka för en integrerad natur- och kultursyn och en hållbar utveck- ling, stödja insatser för att avvärja hot mot världsarv i fara samt verka för att fler barn och ungdomar ska bli medvetna om natur- och kulturarvet. I Europarådsarbetet har RAÄ en representant i styrkommittén för kulturarv och landskapsfrågor, CDPATEP som bl.a. hanterar frågor om den Europeiska Landskapskonventionen. Vidare deltar RAÄ som tidi- gare nämnts i projekt och data- basen samt i arbetet med att stödja Kosovo med att ta fram en I Östersjösamarbetet deltar RAÄ i olika arbetsgrupper och projekt Samverkan sker med flera men också med länder utanför EU som och . för kulturministrarnas östersjösamarbete, BSS, ingår RAÄ i The Monito- ring Group med insatser för bevarande av kulturarv. Tillsammans med svarar RAÄ för information i om EU:s kulturprogram. I arbetet ned EU:s strukturfondspro- gram har RAÄ lyft fram kulturarvet som en hållbar resurs för utveckling Det internationella arbetet har integrerats i RAÄ:s arbete inom området kulturarv och regional utveckling och tillväxt. ämbetets samarbete med Sida har viktiga insatser gjorts för att bevara och tillvarata utvecklingsländernas kulturarv, bl.a. genom utbildnings- programmet 2009, kulturarvssamarbete med och samt insatser för hållbar statsutveckling genom medverkan i Det internationella samarbetet på arkivområdet är omfattande. är en aktiv part och medverkar i flera projekt. har legat på IT-området och har drivit ett omfattande inter- nationellt samarbete för samordning av standarder och system samt metoder för långsiktigt bevarande av digital information. deltar i medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt beva- På uppdrag av Sida genomför ett utbildningsprogram för tredje världen och ett flertal länder i och har berörts av detta program. De flesta centralmuseer och även många övriga museer deltar i olika internationella seminarier, symposier och konferenser. flera av dem i olika samarbetsprojekt och i olika nätverk inom museernas respektive sakområde. Generellt har museerna ett brett samarbete med museer världen över i olika frågor om utlån av föremål, vandringsutställ- ningar samt forsknings- och utvecklingsfrågor. Flera av dessa nätverk har skapats inom ICOM (). För att svara upp mot samhällsutvecklingen intensifierar museerna kontinuerligt sin internationella verksamhet. Regeringen finner det angeläget att institutionerna utnyttjar möjlighe- terna till samverkan i ett internationellt samarbete. Därför föreslår reger- ingen i avsnitt 10.6 att får i uppdrag att bl.a. samla och utveckla museernas arbete inom det internationella områ- det. Som nämnts ovan gavs Riksutställningar medel för att för- stärka och utvidga det internationella och interkulturella arbetet. Därmed har myndigheten bl.a. kunnat genomföra en målgruppsanalys riktad mot utställande institutioner om vilka kunskapsbehov dessa har. Det framkom att sektorn hade behov av en ökad omvärldsbevakning samt fortbildning och erfarenhetsutbyte kring utställningsmediet. Riksutställningars webb- baserade tidning fick mer resurser och har ett nätverk av korre- spondenter på samtliga kontinenter. Tidningen har 1 800 prenume- ranter. Riksutställningar bedriver även fortbildning inom utställnings- mediet. Kulturverksamhet har använts i det svenska utvecklings- samarbetet och styrs där av det övergripande målet att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvill- kor. Utgångspunkten för Sidas arbete med kultur styrs därmed inte i första hand av prioriteringarna för det svenska kulturlivets internationali- sering och ökat interkulturellt samarbete, även om detta kan bli en sekundär effekt av Sidas kulturstöd. Sida ser kulturens roll i samhället utifrån kulturella rättigheter, rätt till deltagande, yttrandefrihet och rätt till information, med betoning på de två . Yttrandefrihet handlar både om friheten att hysa åsikter, ta emot och sprida information och idéer oavsett uttrycksmedel. Kulturella uttryck har stor betydelse för åsiktsbildning och offentlig debatt, särskilt i auktoritära stater. Sidas kulturbistånd styrs av Policy för Kultur och medier i svenskt utvecklingssamarbete. I regeringens kommande policy för demokratiutveckling och mänskliga rättigheter kommer kultur att ingå. Kulturbiståndet kan även styras genom regeringens samarbetsstrategier. Sidas kulturbistånd har uppgått till och främst innefattat stöd till kulturfonder, kultur- arv, litteratur, musik, barnteater, film samt nätverk för teaterverksamhet, museer, och bibliotek. Detta bistånd har i stor utsträckning lämnats i samarbete med svenska myndigheter och organisationer inom kulturom- Insatserna har utvärderats utifrån det övergripande målet för Prop. 2009/10:3 utvecklingssamarbete och har uppvisat resultat inom områden såsom Bilaga 5 stärkande av tolerans, identitet, inlärningsförmåga, traumabearbetning Unescokonventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som trädde i kraft , betonar behovet av att införliva kultur som ett strategiskt område i nationell och internationell utvecklingspolitik. Europeiska gemenskapen, som också är part till kon- ventionen, understryker i rådsslutsatser också kulturens bidrag till hållbar utveckling. Som tidigare nämnts uppmärksammades kulturens betydelse för biståndssamarbete vid ett möte (kollokvium) i , . Kollokviet blev en bred manifestation för kulturens roll i EU:s externa relationer inklusive utvecklingssamarbetet. Sidas inriktning leder till att kulturbistånd som stärker yttrandefrihet och rätt till information står i centrum. Sida överväger att prioritera stöd till kulturfonder, filmfonder, läsfrämjande och samarbete runt utveckling av kulturpolitik. Genom regeringens beslutade demokratisatsning ges också särskilt stöd till förändringsaktörer inom kulturområdet. och Sida undertecknade en ramöverens- kommelse, som reglerar samarbetet mellan myndigheterna. och Sida har till exempel drivit ett gemensamt kultursamarbete mellan och . I avtalet, som gäller , betonas kulturens roll i bistånds- och utvecklingssamarbetet. kan betyda att engageras i flera internationella utvecklingsprojekt. Inom kulturområdet har Sida också avtal med bl.a. , Fund, Svensk Teaterunion, Statens museer för världskultur och . Svenska institutets (SI) utrikespolitiska profil och uppdrag har tydliggjorts och institutet har varit präglat av ett intensivt utvecklingsarbete. Målet har varit att SI i högre grad ska vara analys- och strategistyrt och tydligare prioritera och samverka för att möta den nya tidens utmaningar och möjligheter. Samordningen mellan kommuni- kation, evenemang, studie- och mediebesök, programverksamhet, kultur- utbyte, stipendier och svenskundervisning är tydligare . SI har en utarbetad strategi med tydliga ämnesprioriteringar, målgrupper och länder där behovet och genomslaget bedöms som störst. Detta har också lett till att arbetet bedrivs mer fokuserat än allt för att SI på bästa sätt kunna bidra till att kan nå sina utrikespoli- tiska målsättningar och möta globaliseringens möjligheter och utma- ningar. Inom det kulturpolitiska området sker löpande kontakter och samar- beten med institutioner, myndigheter och aktörer. SI har anordnat sär- skilda möten med företrädare för svenskt kulturliv och samlat in förslag till hur svensk kultur kan profileras utomlands. SI:s samverkan med har utvecklats vad beträffar kulturlivets internationali- sering och den ömsesidiga arbetsfördelningen. sker löpande och tydligheten kring vad som är SI:s uppdrag framgår bättre . Samarbetet med de utsända svenska kulturråden är starkt. Majoriteten av dessa är stationerade på SI:s prioriterade utlands- myndigheter. Genom ett flertal olika insatser har regeringen stimulerat ett ökat internationellt och interkulturellt samarbete. Myndigheter har utvecklat sina strategier och fördjupat sina kontakter som det internationella kulturutbytet har ökat. har visat ett aktivt enga- gemang i olika organisationer såsom EU och . presenterade på regeringens uppdrag en plan för internationell verksamhet för perioden 20072010. Huvuddragen ligger på förbättrad omvärldsbevakning, utökat samarbete och samord- ning mellan relevanta internationella aktörer inom olika politikområden, tydligare kriterier för bidragsgivning samt utveckling av ett internatio- nellt perspektiv i rådets hela bidragsgivning. har det stöd som fördelar till internationell och interkulturell verksamhet reglerats i särskild förordning (SFS 2008:556). har stödet till internatio- nellt och interkulturellt kulturutbyte förstärkts med och stödet till interkulturell verksamhet med 10 miljoner för åren 20082010. har även Statens kulturråds litteraturpoli- tiska uppdrag utvidgats och förstärkt med totalt . uppdrag inom ramen för Iaspis-samarbetet har utvidgats till att gälla även internationellt utbyte inom dans och andra konstområden. satsade regeringen ytterligare på det internationella konstnärsutbytet. övergripande motto för EU-ordförandeskapet på kultur- och medieområdet är Den kreativa generationen. Barns och ungas tillgång till kultur och deras möjligheter till kreativitet framhålls särskilt. Målet är att belysa olika sätt att främja en kreativ generation nationellt och på EU-nivå och därigenom bidra till ett demokratiskt, öppet och ekonomiskt framgångsrikt . Inom EU har det skett en generell ambitionshöjning när det gäller kulturens roll i EU:s externa relationer. Det handlar om att närmare knyta an till den politiska agendan i rådet inom i huvudsak tre huvudlinjer: utveckla soft power diplomacy, integrera kultur i biståndspolitiken samt utveckla rollen för lokala och regionala myndigheter i EU:s kultu- rella relationer. Flera av myndigheterna inom kulturområdet har samarbetsavtal med Sida. Genom har viktiga insatser gjorts för att bevara och tillvarata utvecklingsländernas kulturarv, bl.a. genom utbild- ningsprogrammet 2009 och kulturarvssamarbete med och . Vidare genomför på uppdrag av Sida ett utbildningsprogram för tredje världen. Ett flertal länder i och har berörts av detta program. och Sida undertecknade en ramöverenskommelse som reglerar samarbetet mellan myndigheterna. Som ett av de 30 första länderna har ratificerat konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturytt- Sammantaget har 98 () länder nu ratificerat. konventionen är att tydliggöra hur det internationella samfundet globalt bör skydda och främja den kulturella mångfalden. har förstärkt sina insatser för konvention om skydd för världens natur- och kulturarv och är invalt i Världsarvs- ficering av konvention om skydd av det immateriella kultur- var ordförande i det nordiska regeringssamarbetet. De viktigaste frågorna på kulturområdet var att främja barns och ungas kreativitet samt att utarbeta en strategi för globaliseringsarbetet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden , , Husmark , , , , , , , , , , , Adelsohn , , Regeringen beslutar proposition 2009/10:3 Tid för kultur