prop · GX0341 · 2009-10-23 00:00:00 — Regeringen anser därmed, till skillnad från , att höjningen är en effektiv åtgärd. Koldioxidskatten är, enligt regeringens uppfattning, det ekonomiska styrmedel utanför den handlande sektorn som mest träffsäkert leder till utsläppsminskningar på ett kostnadseffektivt sätt (jfr regeringens uttalanden på s. 63 i prop. 2008/09:162, En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat). Det är angeläget att samtliga sektorer inom samhället ges ett ekonomiskt incitament att på ett kostnadseffektivt sätt vidta åtgärder som minskar växthusgasutsläppen. Höjningen av koldioxidskatten ingår även som en del i finansieringen av det program för energieffektivisering som regeringen har redogjort för energiproposition (se prop. 2008/09:163 s. 80 Regeringen föreslår därför att höjningen träder i kraft även om avfallsförbränningsskatten föreslås slopas först den medför den årliga justeringen av skattesatserna enligt konsumentprisindex att koldioxid- och energiskattesatserna sänks i förhållande till de skattenivåer som gäller . indexomräkningen ska beaktas vid beräkningen av de skattesatser som föreslås i denna proposition. Justeringen innebär att koldioxid- skatten sänks från 105 till ca per kilogram koldioxid. höjningen av den generella koldioxidskatten med per kilogram koldioxid blir koldioxidskatten ca per kilogram koldioxid 2010. Uttryckt i volym- respektive viktenhet kommer således de nya koldioxid- skattesatserna för de olika bränslena 2010, efter justering för förändring i konsumentprisindex, vara i paritet med nivåer. omräkningen av koldioxid- och energiskattesatserna behandlas vidare i Förslaget innebär ändringar i 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på Ändringarna föreslås träda i kraft . Höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen m.m. inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna samt industri som inte omfattas av EU:s system för handel med Regeringens förslag: Koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna samt för värmeproduktion i kraftvärmeverk höjs från dagens till 60 procent av den generella koldioxidskattenivån 2015. Ett första steg, till Motsvarande höjningar görs även för dieselolja som förbrukas i viss gruvindustriell verksamhet. Ändringarna träder i kraft respektive Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande del av remissinstanserna till- styrker regeringens förslag. , , Företagarna och anför att förslaget inte har konsekvensanalyserats i tillräcklig omfattning. konsekvensanalys för företag som använder energigas. myndighet framför att en förutsättning för förslaget är att utvecklingen fortlöpande följs upp så att oönskade effekter kan korrigeras. Före- tagarna, (), , LRF , LRF Skogsägarna, Plast- & Kemiföretagen, , Skogsindustrierna och SveMin anför att förslaget medför ensidigt ökade kostnader som påverkar den internationella konkurrenskraften negativt och befarar ökad risk för koldioxidläckage. Plast-& Kemiföretagen, SveMin och påtalar särskilt problemen för gruvindustrin som inte har möjlighet att övergå från dieseldrift till eldrift i en omfattning som motsvarar skattehöjningen. , , Svensk Fjärrvärme, Kommuner och Landsting, samt anför att förslaget ökar incitamentet för industrin att välja bort fossila bränslen och är ett steg mot mer konkurrensneutral beskattning av aktörerna på värme- marknaden. LRF, , LRF och anför dessutom att en förutsättning för förslaget är att förnybara bränslen ges fortsatt skattefrihet. Företagarna och framför vidare att skattehöjningen riskerar att slå hårt mot mindre företag med små marginaler och att arbetstillfällen hotas. Företagarna, , , LRF , LRF Skogsägarna och efterfrågar till förslagsvis 2017 och Skogsindustrierna förordar en stegvis höjning med början . däremot, anser att höjningen ska gå snabbare än föreslaget och vill att det första steget tas . Föreningen anser, i likhet med , , , LRF , LRF Skogsägarna och att en snar omställning på området är tekniskt och ekonomiskt möjlig. De anser vidare att en ökad efterfrågan av förnybar energi också kan gynna landsbygdsföretagande inom energisektorn. Skälen för regeringens förslag: Nästan all energiintensiv industri omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Energikost- nadernas andel av de totala kostnaderna för företag utanför handels- systemet är generellt låg, med undantag för framför allt växthusnäringen. Det innebär att en högre koldioxidskatt än kan tas ut utanför handelssystemet, utan att det i någon större utsträckning medför att utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser flyttar på ett sådant sätt att de globala utsläppen inte minskar. Mot den bakgrunden anser regeringen att några av remissinstansernas farhågor kring konkurrensförsämringar gentemot utländska företag och koldioxidläckage är obefogade. Med anledning av vad LRF, , LRF och anför om att en förutsättning för förslaget är att förnybara bränslen ges fortsatt skattefrihet vill regeringen erinra om bedömningen i avsnitt 7.1.3. tas ingen energiskatt och en lägre koldioxidskatt än den generella nivån ut för bränslen som förbrukas för uppvärmning och drift av stationära motorer vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet (fortsättningsvis industrin) utanför handelssystemet samt i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna. Denna lägre skattenivå uppgår till av den generella koldioxidskattenivån, som utgör per kilogram koldioxid. Detta innebär en koldioxidbelastning om per kilogram koldioxid för bränsleför- brukning i de aktuella sektorerna. Samma skatt, dvs. koldioxidskatt, tas ut för dieselolja som förbrukas vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar. I den mån värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar förekommer utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, beskattas bränsle som används för detta ändamål på samma sätt (dvs. noll energiskatt och en 21-procentig koldioxidskatt vid en elverkningsgrad om ). Regeringen instämmer i vad , , Svensk Fjärrvärme, Kommuner och Landsting samt anför om att förslaget skapar ett ökat incitament för företag inom dessa sektorer att på ett kostnadseffektivt sätt vidta åtgärder som minskar växthusgasutsläppen. Regeringen föreslår därför att den nuvarande koldioxidskattenivån ska höjas. Remissinstanserna har olika syn på nivån ska höjas. Vid en samlad bedömning anser regeringen att som ett första steg ska en höjning från av den generella koldioxidskattenivån genomföras . Därefter höjs nivån till . Koldioxidskatten kommer efter dessa båda höjningar att för de aktuella förbrukarkategorierna motsvara per kilogram koldioxid skattesatser (av skattenivån på per kilogram koldioxid). Vid en generell koldioxidskattehöjning blir skattekostnaden i stället av den högre generella koldioxidskattenivån. Plast-& Kemiföretagen, SveMin och anför att det inte är möjligt för gruvindustrin att övergå från dieseldrift till eldrift i en omfattning som motsvarar skattehöjningen anser regeringen att förslagen om ändrad beskattning påskyndar övergången till eldrift för delar av fordonsparken. Genom åtgärderna bedöms användningen av fossila bränslen och därigenom utsläppen av koldioxid från de berörda verksamheterna minska, som principen om att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan i större utsträckning uppfylls. Även i fortsättningen anser därför regeringen att beskattningen av dieselolja som används i vissa fordon inom gruvindustriell verksamhet ska följa den som gäller för förbrukning av uppvärmningsbränslen inom industrin utanför handels- systemet. Enligt leder en höjning till av den generella nivån enbart till försumbara effekter på BNP. Industrin utanför handelssystemet omfattar främst livsmedel-, kemi- och verkstadsindustri. Det är ofta många små företag (t.ex. 23 000 verkstadsföretag och 3 000 livsmedelsföretag). Endast ca 4 500 av landets totala 55 000 industri- företag använder dock fossila bränslen för uppvärmning (övriga använder el, fjärrvärme och biobränslen). Av landets totalt 70 000 jord- bruksföretag använder mindre än 5 000 fossila bränslen för upp- värmning. Cirka 350 företag använder dieselolja för drift av speciella fordon som används för att utvinna i gruvindustriell verksamhet. Fler och fler sådana fordon drivs av el i stället för med dieselolja. Vissa remissinstanser anser att åtgärderna inte konsekvensanalyserats i tillräcklig omfattning. Regeringen anser dock att de analyser som genom- förts i samband med förarbetet till klimatproposition (se prop. 2008/09:162, s. 231232) är tillräckliga. Förslaget föranleder ändringar i 6 a kap. 1-2 och 3 §§ samt 9 kap. 5 § Prop. 2009/10:41 lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringarna föreslås träda i kraft 6.5Ändrad definition av begreppet kraftvärmeproduktion Regeringens förslag: Gränsen för att medge koldioxid- och energi- skattelättnader för bränslen som förbrukas för framställning av värme i kraftvärmeproduktion sätts vid en elverkningsgrad om . Den successivt ökande koldioxidskattelättnaden, för kraftvärme- produktion med en elverkningsgrad om och , slopas. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har yttrat sig angående denna fråga och av dem tillstyrker samtliga förslaget. och Svensk Fjärrvärme tillstyrker under förutsättning att skatten på för- bränning av avfall slopas. Skälen för regeringens förslag: I samband med att koldioxidskatt och energiskatt infördes på fossilt kol i visst hushållsavfall (den s.k. avfalls- förbränningsskatten) genomfördes vissa förändringar av förutsätt- ningarna för skattelättnader för bränslen som förbrukats för framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än sådan som sker i anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (se prop. 2005/06:125 s. 53 ff.). I allt väsentligt är tillämpningsområdet för dessa regler avfallsförbränningsanläggningar, vars bränsleinsats är mer hete- rogen än andra bränslen. Reglerna innebär en successivt mindre koldioxidskatt för bränslen som förbrukas för framställning av värme genom kraftvärmeproduktion med en elverkningsgrad mellan . Som föreslås i avsnitt 6.11 ska energi- och koldioxidskatten på fossilt kol i visst hushållsavfall som förbränns (avfallsför- bränningsskatten) slopas . Följden av ändringen blir således att samma beskattning gäller för all värme som framställs vid kraftvärmeproduktion, i den mån sådan före- kommer utanför handelssystemet. Genom förslag i denna proposition utgör dessa skattelättnader en koldioxidskatt om av den generella koldioxidskattenivån och en energiskatt om av den generella energiskattenivån, se avsnitt 6.4 respektive 7.1.5. I syfte att åstadkomma en önskvärd styrning mot högeffektiv kraftvärme föreslår regeringen att gränsen för när dessa skattelättnader ska ges sätts vid en elverkningsgrad vid kraftvärme- produktion om . Denna elverkningsgrad är också avgörande för om skattelättnader ges för bränslen som förbrukas i en kraftvärmeanläggning som omfattas av handelssystemet. Förslaget föranleder ändringar i 1 kap. 10 § samt 6 a kap. 3 och 5 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringarna föreslås träda i kraft . 6.6Nedsättning av koldioxidskatten för energiintensiva företag (0,8-procentsregeln) Regeringens förslag: Begränsningsnivån i den s.k. 0,8-procentsregeln, som omfattar energiintensiva industriföretag samt jordbruks-, skogs- bruks- och vattenbruksverksamheter, fasas ut i två steg. Det första steget tas 2011 genom att begränsningsnivån höjs från av de framställda produkternas försäljningsvärde. Därefter slopas regeln helt 2015. Ändringarna träder i kraft respektive . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , Myndigheten för tillväxt- politiska utvärderingar och analyser och (Svebio) tillstyrker förslaget. (), LRF och anser att förslaget inte ska genomföras. anser att regeln bör avskaffas snabbare än föreslaget om den generellt gynnar industriföretag i förhållande till före- tag inom servicesektorn eftersom de förutsättningar och begränsningar som följer av den allmänna gruppundantagsförordningen (EG 800/2008) för alla punkter som innefattar statsstöd ska följas. Företagarna efterlyser en mer genomgripande analys av effekterna av förslaget. De anger att flertalet av de företag som påverkas av denna förändring återfinns i växthusnäringen och befarar att denna bransch genom ökat skatteuttag får minskade möjligheter till energiomställning och energieffektivisering. Även delar meningen att växthusnäringen påverkas men anser att de har goda möjligheter att gå över till energieffektivare belysning samt förnybar energi. anser att det inte kan uteslutas att viss nedläggning sker och en del produktion ersätts med import. LRF anser att förslaget riskerar att slå mot svensk produktion eftersom den svenska trädgårdssektorn redan i utgångsläget har en konkurrensnackdel jämfört med andra länder inom EU på grund av den relativt korta växtsäsongen. LRF ifrågasätter bedömningen i promemorian att risken för kol- dioxidläckage vid import från andra EU-länder bedöms bli obefintlig då även andra länder har bindande åtaganden om att begränsa utsläpp av växthusgaser. LRF vill även uppmärksamma att förändringarna i rörande elcertifikatavgifter har gett många trädgårds- företag kännbart ökade kostnader. anser att det är rimligt att alla företag utanför den handlande sektorn minst betalar en kostnad för koldioxid som ligger i nivå med kostnaden i den handlande sektorn. Bakgrunden till regeringens förslag: Utöver den generellt lägre skattenivån, i form av ingen energiskatt och av den generella koldioxidskattenivån, som gäller för uppvärmningsbränslen som förbrukas av energiintensiva industriföretag utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter samt i jordbruks-, skogsbruks- och vatten- bruksverksamheter, kan dessa företag ges ytterligare nedsättning av koldioxidskatten genom den s.k. 0,8-procentsregeln. Den innebär att för företag där koldioxidskatten överstiger av försäljningsvärdet (omsättningen) sätts det överskjutande beloppet ned till av den skatt som annars skulle ha betalats. För berörda företag innebär det en koldioxidskattenivå på marginalen som motsvarar per kilogram koldioxid 2009 (per kilogram koldioxid*0,21*0,24). Ungefär 20 industriföretag inom främst asfalt- och textilsektorerna ges skattelättnader med sammanlagt högst med stöd av 0,8-procentsregeln. Inget av de industriföretag som får skattenedsättning genom 0,8-procentsregeln omfattas av handels- systemet. Även drygt 600 växthusföretag ges skattelättnader med sammanlagt ca . gavs ett 50-tal industriföretag en total nedsättning om ca , vilket alltså kan jämföras med en nuvarande nedsättning om högst . Huvudförklaringen till denna minskning är att från utvidgades det skattefria området för fossila bränslen som används till andra ändamål än som motorbränsle eller för uppvärmning, bl.a. i masugnar och andra metal- lurgiska processer för att åstadkomma kemiska eller fysikaliska för- ändringar. sänktes vidare koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i industrianläggningar inom handelssystemet från till av den generella koldioxidskattenivån. Även denna förändring har bidragit till att vissa ytterligare industriföretag inte längre omfattas av 0,8-procentsregeln. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att även företag som omfattas av 0,8-procentsregeln ges ett ekonomiskt incitament att på ett kostnadseffektivt sätt vidta åtgärder som minskar växthusgasutsläppen. Växthusnäringen har, som påtalas av LRF, påförts ökande kostnader för elcertifikat i och med regelförändringar . Dessa ändringar utgör ett incitament att minska elförbrukningen men har ingen inverkan på utsläppen av växthusgaser från näringens förbrukning av fossila bränslen. Växthusnäringens energianvändning utgörs alltjämt i hög grad av fossila bränslen, även om fler och fler företag ställer om till biobränslebaserad uppvärmning. Regeringen instämmer i vad anför om att växthusnäringen har goda möjligheter att gå över till energieffektivare belysning samt förnybar energi. Växthus- näringen består av ca 900 små företag. Så mycket som av deras totala energiförbrukning utgörs av fossila bränslen. Jämförelsevis kan nämnas att motsvarande siffra för verkstadsindustrin är . Förslaget kan innebära att inhemsk produktion i växthus ersätts av import. Risken för s.k. koldioxidläckage bedöms dock bli försumbar vid import från andra EU-länder, eftersom även dessa har bindande åtaganden om att begränsa utsläpp av växthusgaser. Om inhemsk produktion ersätts av import från länder som inte har sådana bindande åtaganden kan det dock finnas en viss risk för koldioxidläckage. Regeringen anser att omställningen ska ske på ett varsamt sätt för att begränsa uppkomsten av oönskade effekter. Ett slopande av 0,8- procentsregeln ska därför ske stegvis. I ett första steg höjs begränsnings- nivån från av de framställda produkternas försäljningsvärde . Därefter slopas bestämmelsen . Vad LRF anfört om nedsatt kon- kurrensmässighet och risk för koldioxidläckage föranleder inte annan Företagarna anser att åtgärderna inte konsekvensanalyserats i Regeringen anser dock att de analyser som genom- förts i samband med förarbetet till klimatproposition (se prop. 2008/09:162, s. 232233) är tillräckliga. Regeringen delar inte Före- tagarnas uppfattning att ett ökat skatteuttag kan få effekten att energiomställning och energieffektivisering bromsas upp till följd av Förslaget syftar snarare till att göra en sådan omställning lönsam. Genom åtgärden bedöms utsläppen av koldioxid från de berörda verksamheterna minska, som regelverket förenklas och principen om att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan i större utsträckning uppfylls. tar upp frågan om statsstöd i förhållande till kommissionens allmänna gruppundantagsförordning. avsnitt 3 innefattar 0,8-procentsregeln statsstöd som täcks av förord- De krav som ställs i artikel 25 av förordningen är således uppfyllda (skattenedsättningarna har stöd i energiskattedirektivet (Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, Celex 32003L0096) och de berörda företagen betalar åtminstone den minimiskattenivå för gemenskapen som lagts fast i detta direktiv). Ändringarna föreslås träda i kraft respektive den Det första steget av förslaget föranleder ändringar i 9 kap. 9 § lagen (1994:1776) om skatt Det andra steget av förslaget föranleder dels ändringar i 7 kap. 1 §, 8 kap. 1§ samt 9 kap. 2 och 5 §§ och dels slopande av 1 kap. 8 § samt 9 kap. 9-9 b §§ Äldre bestämmelser ska fortfarande tillämpas för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär alltså att de berörda företag alltjämt kan ansöka om nedsättning senast efter utgången av det kalenderår som ansökan avser, dvs. 2010 och för senast den 6.7 Sänkt återbetalning av koldioxidskatt för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner Regeringens förslag: Nuvarande återbetalning av koldioxidskatten för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner med per liter sänks till 2011, 2013 och 2015. Ändringarna träder i kraft , respektive . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: och Myndigheten för tillväxt- politiska utvärderingar och analyser tillstyrker förslaget. (), , LRF , LRF Skogsägarna och anser att förslaget inte bör genomföras. Skogsindustrierna och menar att förslaget medför ökade kostnader för skogsbruket och därmed motverkar den gröna omställningen. De framhåller också att den svenska skogen används som råvara till skogsindustrin, en industrigren som finns med på kommissionens preliminära lista över Carbon Leakage sectors. Att sänka återbetalningen till skogsbruket innebär därför att utsätta sektorn för effekter som indirekt leder till koldioxidläckage. Även , och anför att förslaget kan medföra att konkurrenskraften för det svenska jordbruket försämras och framhåller risken för koldioxidläckage. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser anför att förslaget kommer innebära att viss näringsverksamhet påverkas negativt men anser att fördelarna med förslaget överväger nackdelarna eftersom det bidrar till en nödvändig omställning. NNR menar att diskussionen om växling av skatter missar att det uppstår en omfördelningseffekt och att denna kan äventyra konkurrenskraften för branscher utan reella alternativ. LRF, Skogs- industrierna och framför att förut- sättningarna är samma som när återbetalningssystemet för dieselskatt infördes i syfte att stärka jord- och skogsbrukets internationella konkurrenskraft. Förslaget innebär att skulle få den högsta skatten inom EU på jordbruksdiesel och den i särklass högsta . LRF framför vidare att ett framtida internationellt klimatavtal kan justera ovanstående bild men att utvecklingen i går åt motsatt håll och att huvudkonkurrent beslutat om att öka återbäringen av energiskatter till jordbruket och trädgårdsnäringen. LRF föreslår att dagens återbetalningssystem bibehålls men kan överväga en justering som innebär att energiskatten betalas tillbaka till och att en mindre del av koldioxidskatten återbetalas. och menar att lantbrukaren kan minska sin dieselförbrukning genom ecodriving och reducerad jordbearbetning men att en övergång till förnybara bränslen är möjlig först på . De anser att styrkraften i regelförändringen därför är måttlig. Även NNR anser att promemorians resonemang är förenklat och inte kommer att leda till minskad dieselförbrukning. ser en konflikt med miljömålet giftfri miljö då minskad bearbetning kan föranleda ökad besprutning för ogräsbekämpning. betonar även att förslaget slår olika beroende på företagets produktionsinriktning. Växtodlingsgårdar och mjölkföretag får förhöjda kostnader medan nötköttsproduktionen inte påverkas i lika stor utsträckning. anser att förslaget är i linje med de principiella utgångspunkterna och skapar ett ökat incitament inom skogsbruket att kostnadseffektivisera och ställa om mot mindre förbrukning av fossila bränslen. ställer sig frågande till av vilken anledning återbetalningen överhuvudtaget bibehålls med per liter dieselolja. betonar att det är särskilt angeläget att noga följa och utvärdera skattehöjningarnas effekter i jord- och skogsbruk. Svebio anger att jord- och skogsbruket är den sektor som belastas hårdast av de skatteförändringar som föreslås i promemorian och anför vidare att jordbrukets möjligheter att snabbt åstadkomma en konvertering till biobränslen är sämre än för till exempel industrins pannor eller för uppvärmning av växthus och djurstallar. Svebio anser därför att det är mer logiskt att på kort sikt öka belastningen på uppvärmningsbränslen och senarelägga belastningen på dieselbränslen i jord- och skogsbruket. Skälen för regeringens förslag: sker en återbetalning av kol- dioxidskatten för dieselolja som förbrukas i jordbruks- och skogsbruksmaskiner. Denna skattelättnad motsvarar med skattesatser per liter dieselolja. Som Skogsindustrierna och framhåller finns skogsindustrin med på kommissionens preliminära lista över Carbon Leakage sectors. Kommissionens lista över sektorer som om- fattas av koldioxidläckage berör dock anläggningar inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. För dessa anläggningar föreslår regeringen slopad koldioxidskatt, se vidare avsnitt 6.8. Vid en samlad bedömning anser regeringen att risken för koldioxidläckage från skogsindustrin är obetydlig. Regeringen instämmer i vad anför om att förslaget kan innebära mer betydande skattehöjningar för den intensiva växtodlingen i , medan nötköttsproduktion påverkas minst bland de enskilda produktionsgrenarna. Exempelvis kan ett växtodlingsföretag i med mark få ökade kostnader för koldioxidskatt med ca och en genomsnittlig mjölkbonde med ca .