prop · GX0333 · 2009-10-14 00:00:00 — Justeringen av belopps- gränsen för avdrag för uppskovsbelopp vid tvångsavyttring innebär en marginell ökning av möjligheten att få uppskov med beskattning av kapitalvinsten vid dylika avyttringar. Sänkningen av taket för uppskovs- belopp påverkar enskilda som gjort stora kapitalvinster vid avyttring av privatbostäder. Ändringarna av fastighetstaxeringslagens (1979:1152) ägoslag täkt- mark, skogsmark och skogsimpediment bedöms inte ha några nämnvärda konsekvenser för enskilda. För innebär förändringarna av den kommunala fastighets- avgiften vissa kostnader för anpassningar av system, blanketter och informationsinsatser. beräknar dessa kostnader till ca . Härutöver tillkommer en utökad hantering av yrkanden och upplysningar från fastighetsägare i avsikt att få tomtmark införlivad i systemet för fastighetsavgift. De ekonomiska konsekvenserna för av dessa förändringar får hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Ändringarna rörande fastighetstaxerings- lagens (1979:1152) ägoslag täktmark, skogsmark och skogsimpediment bedöms inte påverka arbete nämnvärt. 9.4 Konsekvenser för de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget att låta fler fastigheter omfattas av fastighetsavgift innebär att taxeringsvärdet för de tillkommande fastigheterna vid högre nivåer kommer att sakna betydelse för fastighetsavgiftens storlek. kan därför antas att tillströmningen till de allmänna förvaltningsdom- stolarna av mål om fastighetstaxering rörande småhus och tomtmark för småhus kan komma att minska något. för återfört uppskovsbelopp och schablonintäkt kan antas leda till något Prop. 2009/10:33 fler mål om inkomsttaxering. Övriga förändringar av uppskovsreglerna liksom ändringarna i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) antas inte påverka måltillströmningen. Sammantaget får det antas att de föreslagna förändringarna inte märkbart påverkar de allmänna förvaltningsdomsto- larnas arbetsbelastning. 10.1Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Ett antal av författningsändringarna är direkta konsekvenser av ändringen av 2 kap. 4 § och består i att begreppen skogsmark och skogsimpedi- ment byts ut mot produktiv skogsmark och skogligt impediment i olika böjningsformer och sammansättningar. I några av de berörda para- graferna görs därutöver redaktionella ändringar. Dessa ändringar kom- menteras inte särskilt. Ändringarna har kommenterats i avsnitt 8.1. De har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Skogsmark samt träd- och buskmark ges samma innebörd som i 2 och 2 a §§ skogsvårdslagen (1979:429). Paragrafen upphävs på grund av att den är obsolet. Paragrafen reglerar vem som har rätt att begära omprövning och att över- klaga vid allmän och förenklad fastighetstaxering. I bestämmelsen anges bl.a. vissa arrendatorer. Ändringen innebär att även arrendatorer med avtal om att svara för fastighetsavgift för en fastighet ges rätt att begära omprövning och att överklaga. Paragrafen har utformats i enlighet med Därutöver görs några redaktionella ändringar. Paragrafen reglerar vem som har rätt att begära omprövning och att över- klaga vid särskild fastighetstaxering. Ändringen av denna rätt är av mot- svarande slag som den som görs i 24 kap. 1 §. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Därutöver görs några redaktionella ändringar. Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om I första stycket utmönstras ur punkt a värderingsenhet för tomtmark som hör till småhus som inte ingår i samma taxeringsenhet. Tomtmark av aktuellt slag förs i stället över till 3 a § lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Andra stycket ändras genom att begreppet värderingsenhet för små- hus byts ut mot småhus. 10.3Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Paragrafen innehåller en uppräkning av inkomster för vilka en begränsat skattskyldig juridisk person är skattskyldig. För samtliga delar av denna uppräkning gäller att de bara är tillämpliga om inte något annat följer av ett skatteavtal. I uppräkningen införs återförande av uppskovsbelopp och schablonintäkt enligt 47 kap. Andra stycket innehåller en hänvisning till övriga kapitel med bestämmelser om inkomster. Hänvisningen kompletteras i förtydligande syfte med 47 kap. Någon ändring i sak är inte avsedd. I paragrafen finns en uppräkning av företeelser som inte utgör löpande avkastning på kapital eller kapitalvinst men som ändå räknas till inkomstslaget kapital. I sjätte punkten stryks det särskilda tillägget i 47 kap. Paragrafen ändras på så sätt att beloppsgränsen i tvångsfallen knyts till storleken av avdraget för uppskovsbelopp i stället för till storleken på den uppkomna kapitalvinsten. Hänvisningen till 47 kap. 4 § justeras vidare redaktionellt i förtydligande syfte. Den ändringen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. andra stycket ändras beloppsgränsen för uppskovsbelopp till Ett uppskovsbelopp beräknat enligt första stycket får i fortsättningen inte överstiga ett belopp som uppgår till multiplicerat med den skattskyldiges andel av bostaden. skyldige har varit ensam ägare av bostaden får vederbörandes uppskovsbelopp uppgå till högst . däremot varit hälftenägare av bostaden får uppskovsbeloppet uppgå till Prop. 2009/10:33 högst . Har han ägt tre fjärdedelar får uppskovsbeloppet uppgå till högst , osv. Ändringen i andra stycket fyller samma funktion som ändringen i 7 § andra stycket. Paragrafen, som reglerat det särskilda tillägget vid återföring av prelimi- närt uppskov, upphävs. Preliminära uppskov kommer därmed att i sin helhet räntebeläggas enligt 11 b §. Se även kommentaren till 11 b §. Första stycket ändras på så sätt att ett uppskovsbelopp inte längre måste vara kopplat till en ersättningsbostad för att räntebeläggas. Andra stycket utgår som en följd av slopandet av det särskilda tillägget i 10 §. Ändringen innebär att schablonintäkten ska beräknas även på en sådan del av ett preliminärt uppskovsbelopp som måste återföras enligt 9 §. Ändringarna träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Ändringarna i 47 kap. 7 och 8 §§ tillämpas på avyttringar som skett efter . Uppskov med anled- ning av en avyttring som skett berörs således inte av sänk- ningen, oavsett om den slutliga prövningen av rätten till uppskov görs vid taxering eller först vid taxering (efter att ett preliminärt uppskov getts vid taxering). 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:1398) om fastighetsavgift Paragrafen innehåller en uppräkning av de typer av fastigheter för vilka fastighetsavgift ska betalas. I uppräkningen har beträffande lantbruksenheter tomtmark för småhus lagts till. Ändringen beror på att småhusmark på lantbruksenhet som saknar bebyggelse ska ingå i fastig- hetsavgiftssystemet om det på tomtmarken finns småhus som ingår i en annan taxeringsenhet än lantbruksenheten. Paragrafen ändras även så att det anges att den närmare omfattningen av fastighetsavgiften för de uppräknade fastighetstyperna, utöver av 3 §, framgår av den nya 3 a §. Första stycket ändras genom att begreppet värderingsenhet för småhus byts ut mot småhus. Ändringen medför i första stycket a att taxe- ringsvärdet för dessa värderingsenheter ändras till byggnadsvärdet och markvärdet. Även andra stycket ändras genom att begreppet värderingsenhet för Prop. 2009/10:33 småhus byts ut mot småhus. Paragrafen, som är ny, reglerar storleken på fastighetsavgiften för små- hus och värderingsenhet för tillhörande tomtmark i de fall då småhus och tomtmark ingår i skilda taxeringsenheter. Paragrafens utformning följer i huvudsak vad Lagrådet förordat. Enligt första stycket utgör fastighetsavgiften för varje sådant småhus hälften av fastighetsavgiften per småhus enligt 3 § eller av taxeringsvärdet, beroende på vad som ger lägst utfall. Detsamma gäller enligt andra stycket för värderingsenhet för tomtmark som hör till små- hus som ingår i en annan taxeringsenhet. Med taxeringsvärdet avses för småhus byggnadens värde och för tomt- mark på småhusenhet respektive lantbruksenhet markvärdet respektive tomtmarksvärdet. Ändringen innebär att begreppet värderingsenhet för småhus byts ut mot småhus. 10.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:1413) om utbetalning till kommuner av fastighetsavgiftsmedel 20082010 Ändringen har behandlats i avsnitt 9.1 och är föranledd av utvidgningen av tillämpningsområdet för den kommunala fastighetsavgiften. Ändringen innebär följande. På samma sätt som vid införandet av den kommunala fastighetsavgiften ska regeringen fastställa ett totalt schab- lonbelopp som ska fördelas av mellan kommunerna utifrån befolkningsförhållandena . Schablonbeloppet är en bedömning av summan av fastighetsavgifterna föranledda av utvidg- ningen av tillämpningsområdet för den kommunala fastighetsavgiften. Det sålunda bestämda schablonbeloppet tillsammans med det av rege- ringen tidigare bestämda schablonbeloppet utgör grunden för de fastig- hetsavgiftsmedel som en kommun har rätt till . Sammanfattning av promemorian Vissa fastighetsrättsliga skattefrågor ersattes den statliga fastighetsskatten på bostäder med en fastighetsavgift. Ändringen innebar en schabloniserad klumpsummeavgift för både småhus och mark. Den tekniska utform- ningen av denna förändring innebar att ägare av tomter med ett småhus som värderats till och därmed saknar taxeringsvärde även fortsättningsvis skulle vara kvar i systemet med fastighetsskatt. Samma gällde för tomtmarken när de som ägde ett småhus inte ägde till- hörande tomtmark (s.k. ofri grund) utan i stället t.ex. arrenderade tomt- marken. Denna gränsdragning har fått viss kritik. För de som bor i små- hus som saknar taxeringsvärde kan den faktiska skillnaden att betala i form av fastighetskatt jämfört med fastighetsavgift bli relativt stor trots att skillnaden i småhusets värde är mindre. Dessa boende har vidare inte kunnat omfattas av den skattreduktion av fastighetsavgift som gäller för pensionärer. Vad gäller de som arrenderar har jämförelse gjorts med de som innehar småhusets tomt med tomträtt och där såväl småhus som tomtmark omfattas av fastighetsavgift. Ägare av byggnad på ofri grund har även indirekt kommit att få betala den relativt högre fastighets- skatt som ägaren av marken betalar. Det framstår som angeläget att på något sätt undvika dessa olämpliga skillnader beroende på om det är fastighetskatt eller fastig- hetsavgift som ska utgå. I promemorian föreslås därför att systemet med fastighetsavgift ska utvidgas så att den omfattar även fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde och tomtmark för småhus som är bebyggda med småhus på ofri grund. Fastighetsavgiften för småhus som saknar byggnadsvärde kommer att beräknas på samma sätt som för små- hus med byggnadsvärde, dvs. den ordinarie fastighetsavgiften. Fastig- hetsavgiften för småhus på ofri grund och tomtmark för småhus som är bebyggda med småhus på ofri grund föreslås bli hälften av den ordinarie fastighetsavgiften per småhus, dock högst av byggnads- värdet respektive tomtmarksvärdet. Nuvarande regler om att obebyggd mark för småhus, småhus under uppförande och tomtmark för sådana byggnader omfattas av fastighets- skatt föreslås inte ändras. I promemorian föreslås även vissa förändringar av reglerna om upp- skov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. Det särskilda tillägget vid återföring av preliminärt uppskov föreslås slopas och att en sådan återföring i stället ska omfattas av den generella ränte- beläggningen av uppskovsbelopp. Begränsat skattskyldiga juridiska personer föreslås göras skattskyldiga för inkomster i form av återfört uppskovsbelopp samt räntebeläggningens schablonintäkt. Vidare föreslås en systematisk justering av beloppsgränsen för avdrag för uppskovs- belopp vid tvångsavyttring. För att finansiera de minskade skatteintäkter som ovan redovisade för- ändringar medför föreslås att taket för uppskovsbelopp ska sänkas från till för avyttringar som sker eller . De ytterligare fastighetsavgiftsmedel som tillkommer genom utvidgningen av omfattningen för den kommunala fastighetsavgiften föreslås tillföras kommunerna som stats- bidragen minskas med ett belopp motsvarande beräknade tillkommande avgiftsmedel . Sammantaget bedöms de förslagna åtgärderna därmed vara offentligfinansiellt neutrala. Ändringarna föreslås träda i kraft . Rätt att begära omprövning och att överklaga, som enligt 2830 kap. gäller för ägare av fastighet, tillkommer den som vid ingången av taxeringsåret är ägare av fastighet liksom den som där- efter, dock senast före ingången av det taxeringsår då allmän eller förenklad fastighetstaxering sker nästa gång, har blivit ägare av fastigheten. Vad nu sagts gäller även arrendator, som enligt avtal,Rätt att begära omprövning eller att överklaga som enligt 20 22 kap. gäller för ägare av fastig- het, tillkommer den som vid in- gången av taxeringsåret är ägare av fastighet liksom den som där- efter, dock senast före ingången av femte året efter taxeringsåret, har blivit ägare av fastigheten. Vad nu sagts gäller även en arrendator, som enligt avtal, ingånget , gentemot ägare har att ansvara för skatt för fastigheten. Lagförslagen i promemorian Vissa fastighetsrättsliga skattefrågor Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 24 kap. 1 § och 32 kap. 1 § fastighetstaxe- ringslagen (1979:1152) ska ha följande lydelse. Rätt att begära omprövning eller att överklaga som enligt 20 22 kap. gäller för ägare av fastig- het, tillkommer den som vid in- gången av taxeringsåret är ägare av fastighet liksom den som där- efter, dock senast före ingången av femte året efter taxeringsåret, har blivit ägare av fastigheten. Vad nu sagts gäller även en arrendator, som enligt avtal, ingånget , gentemot ägare har att ansvara för skatt eller fastighets- avgift för fastigheten. En ny ägare har rätt att begära omprövning eller att överklaga endast när ärende avser senaste allmänna eller förenklade fastighetstaxering eller ny taxering avseende taxeringsenheten som därefter skett genom särskild fastighetstaxering. 1 §2 Rätt att begära omprövning och att överklaga, som enligt 2830 kap. gäller för ägare av fastighet, tillkommer den som vid ingången av taxeringsåret är ägare av fastighet liksom den som där- efter, dock senast före ingången av det taxeringsår då allmän eller förenklad fastighetstaxering sker nästa gång, har blivit ägare av fastigheten. Vad nu sagts gäller även arrendator, som enligt avtal, 1Senaste lydelse 2001:1218. 2Senaste lydelse 2001:1218. ingånget , gentemot ägare har att ansvara för skatt för fastigheten. ägare har att ansvara för skatt eller fastighetsavgift för fastigheten. Denna lag träder i kraft . taxeringsvärdet avseende små- husenhet till den del det avser värderingsenhet för småhus som är under uppförande, värderingsenhet för tillhörande tomtmark och värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd,bostadsbyggnadsvärdet avse- ende värderingsenhet för småhus som är under uppförande på lant- bruksenhet, tomtmarksvärdet av- seende värderingsenhet för till- hörande tomtmark och tomtmarks- värdet avseende tomtmark avsedd för småhus på lantbruksenhet som är obebyggd, Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 3 § om lagen (1984:1052) om statlig fastig- hetsskatt ska ha följande lydelse. Fastighetsskatten utgör a) av: taxeringsvärdet avseende små- husenhet till den del det avser värderingsenhet för småhus som är under uppförande, värderingsenhet för tillhörande tomtmark, värde- ringsenhet för tomtmark som är obebyggd eller som hör till små- hus som inte ingår i samma taxe- ringsenhet, bostadsbyggnadsvärdet avse- ende värderingsenhet för småhus som är under uppförande på lant- bruksenhet, tomtmarksvärdet av- seende värderingsenhet för till- hörande tomtmark, tomtmarks- värdet avseende tomtmark avsedd för småhus på lantbruksenhet som är obebyggd eller som hör till småhus som inte ingår i samma taxeringsenhet, taxeringsvärdet avseende ägarlägenhetsenhet till den del det avser värderingsenhet för ägarlägenhet som är under uppförande, värderings- enhet för tillhörande tomtmark, värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd eller som hör till ägarlägenhet som inte ingår i samma taxe- ringsenhet, b) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för bostäder som är under uppförande, värderingsenhet för tillhörande tomtmark, värderingsenhet för tomtmark avsedd för bostäder som är obebyggd eller som hör till bostäder som inte ingår i samma taxeringsenhet samt annan värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd, c) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värde- ringsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa lokaler, d) av: 1 Senaste lydelse 2009:106. taxeringsvärdet avseende industrienhet och elproduktionsenhet med undantag för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk eller av taxeringsenhet med vindkraftverk, e) av: taxeringsvärdet avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxe- ringsenhet med vattenkraftverk, f) av: taxeringsvärdet avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxe- ringsenhet med vindkraftverk. Om det på en värderingsenhet för tomtmark finns en eller flera värderingsenheter för småhus som är uppförda och en eller flera värderingsenheter för småhus som är under uppförande ska tomt- marken anses höra till det eller de småhus som är uppförda. För fastighet som avses i 2 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska fastighetens andel av taxeringsvärdet på annan samfällighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket nämnda lag räknas in i underlaget för fastighetsskatten om samfälligheten utgör en särskild taxeringsenhet. Om fastighetsskatt och fastighetsavgift ska beräknas för skilda delar av fastigheten ska underlaget för beräkningen av fastighetsskatten utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. Att skillnaden mellan den fastighetsskatt som i första stycket d före- skrivs för elproduktionsenhet och den fastighetsskatt som enligt första stycket f föreskrivs för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxe- ringsenhet med vindkraftverk kan utgöra stöd av mindre betydelse fram- går av kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 dels att 47 kap. 10 § ska upphöra att gälla, dels att 15 kap. 1 §, 6 kap. 11 §, 41 kap. 3 § samt 47 kap. 68 och 11 b §§ ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som är begränsat skattskyldig är skattskyldig för 1. inkomst från ett fast driftställe eller en fastighet i , 2. inkomst på grund av att en 2. inkomst på grund av att en nyttjanderätt till ett hus eller en del nyttjanderätt till ett hus eller en del av ett hus i avyttras, och av ett hus i avyttras, 3. inkomst i form av utdelning 3. inkomst i form av utdelning på andelar i svenska ekonomiska på andelar i svenska ekonomiska 4. återfört uppskovsbelopp samt schablonintäkt enligt 47 kap. Ersättning i form av royalty eller utgående avgift för att materiella eller immateriella tillgångar utnyttjas ska anses som inkomst från ett fast driftställe i , om ersättningen kommer från en näringsverksamhet med ett fast driftställe här. En kapitalförlust ska dras av, om den som är begränsat skattskyldig skulle ha varit skattskyldig för en motsvarande kapitalvinst. Ersättningar för varor, tjänster och inventarier, avkastning av tillgångar, kapitalvinster samt alla andra inkomster i näringsverk- samheten ska tas upp som intäkt. Utöver bestämmelserna i detta kapitel finns bestämmelser om inkomster i 8, 1739, 4446, 48, 4952, 55 och 60 kap. Bestämmelser om värdering av inkomster i annat än pengar finns i 61 kap. Ersättningar för varor, tjänster och inventarier, avkastning av tillgångar, kapitalvinster samt alla andra inkomster i näringsverk- samheten ska tas upp som intäkt. Utöver bestämmelserna i detta kapitel finns bestämmelser om inkomster i 8, 1739, 4448, 4952, 55 och 60 kap. Bestämmelser om värdering av inkomster i annat än pengar finns i 61 kap. 3 § Till inkomstslaget kapital räknas också 1 Lagen omtryckt 2008:803. 6. avdrag för uppskovsbelopp och återfört uppskovsbelopp enligt 47 kap. i den utsträckning som följer av 45 kap. 33 §, 46 kap. 18 § och 48 kap. samt schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b §, och 1. återfört avdrag för avsättning till ersättningsfond och särskilt tillägg i den omfattning som anges i 31 kap. 21 och 22 §§, 2.fördelningsbelopp vid räntefördelning i enlighet med bestämmel- serna i 42 kap. 9 §, 3.avdrag som motsvarar inkomst av ränteförmån i enlighet med bestämmelserna i 42 kap. 11 §, 4.underskott av näringsverksamhet i den utsträckning som följer av 42 kap. 33 §, 45 kap. 32 § och 46 kap. 17 §, 5.underskott av avslutad näringsverksamhet i den utsträckning som följer av 42 kap. 34 §, 6. avdrag för uppskovsbelopp, återfört uppskovsbelopp och sär- skilt tillägg enligt 47 kap. i den ut- sträckning som följer av 45 kap. 33 §, 46 kap. 18 § och 48 kap. samt schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b §, och 7. för pensionsförsäkringar och inbetalningar på pensionsspar- konton i den utsträckning som följer av 59 kap. 15 §. Avdrag för ett uppskovsbelopp får inte understiga . I fall som avses i 4 § får avdrag dock göras om vinsten uppgår till . Avdrag för ett uppskovsbelopp får inte understiga . I fall som avses i 4 § får avdrag dock göras om avdraget uppgår till . Om den skattskyldige förvärvar en ersättningsbostad före utgången av det år då han avyttrar ursprungsbostaden och bosätter sig där året därefter, beräknas uppskovsbeloppet på följande sätt. 1.Om ersättningen för ersättningsbostaden är minst lika stor som ersättningen för ursprungsbostaden, motsvarar uppskovsbeloppet kapi- talvinsten ökad med tidigare uppskovsbelopp. 2.Om ersättningen för ursprungsbostaden överstiger ersättningen för ersättningsbostaden, motsvarar uppskovsbeloppet kapitalvinsten ökad med tidigare uppskovsbelopp och minskad med skillnaden mellan ersätt- ningen för ursprungsbostaden samt ersättningen för ersättningsbostaden. 3.Om ersättningsbostaden är en fastighet och om den skattskyldige har haft eller avser att ha utgifter för ny-, till- eller ombyggnad av ersätt- ningsbostaden mellan året då han av- yttrade ursprungsbostaden och andra året efter avyttringen, motsvarar uppskovsbeloppet kapitalvinsten ökad med tidigare uppskovs- belopp, om den skattskyldige begär det. Ett uppskovsbelopp enligt första stycket får inte överstiga ett belopp som motsvarar multiplicerat med den skattskyldiges andel av bostaden. Överskjutande del ska tas upp till Ett uppskovsbelopp enligt första stycket får inte överstiga ett Överskjutande del ska tas upp till Om den skattskyldige inte förvärvar en ersättningsbostad före utgången av det år då han avyttrar ursprungsbostaden eller inte bosätter sig på en ersättningsbostad året därefter, motsvarar uppskovs- beloppet kapitalvinsten ökad med tidigare uppskovsbelopp. Ett uppskovsbelopp enligt första Ett uppskovsbelopp enligt första stycket får inte överstiga ett stycket får inte överstiga ett med den skattskyldiges andel av med den skattskyldiges andel av tas upp till beskattning. tas upp till beskattning. Den som har en ersättningsbostad med ett uppskovsbelopp ska ta upp en schablonintäkt. Intäkten ska beräknas till av uppskovs- beloppets storlek vid beskattningsårets ingång. En schablonintäkt enligt första stycket ska inte beräknas på en sådan del av ett uppskovsbelopp som ska återföras enligt 9 §. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 47 kap. 7 och 8 §§ i sin nya lydelse tillämpas på avyttringar som skett eller .