prop · GX0380 · 2009-12-15 00:00:00 — Vid ett regeringssammanträde är departementschefen föredragande i de ärenden som hör till hans eller hennes departement. Statsminis- tern kan dock förordna att ett ärende eller en grupp av ärenden, som hör till ett visst departement, ska föredras av ett annat statsråd än departementschefen. Protokoll och skiljaktig mening Vid regeringssammanträden ska protokoll föras. Skiljaktiga meningar ska antecknas i proto- kollet. Författningar, förslag till riks- dagen och andra expeditioner av regeringens beslut skall för att bliva gällande skrivas under av statsministern eller annat statsråd på regeringens vägnar. Regeringen kan dock genom förordning före- skriva att tjänsteman i särskilda fall får skriva under expedition. Författningar, förslag till riks- dagen och andra beslut som ska expedieras ska för att bli gällande skrivas under av statministern eller ett annat statsråd på regeringens vägnar. Regeringen kan dock genom förordning föreskriva att en tjänsteman i särskilda fall ska få skriva under beslut som ska expe- dieras. Lagar och andra föreskrifter 1 § Föreskrifter meddelas av genom lag och av regeringen genom förordning. Föreskrifter kan också, efter bemyndigande av riks- dagen eller regeringen, meddelas av andra myndigheter än regeringen och av kommuner. Ett bemyndigande att meddela föreskrifter ska alltid ges i lag eller förordning. Föreskrifter som meddelas genom lag 2 § Föreskrifter ska meddelas genom lag om de avser 1.enskildas personliga ställning och deras personliga och ekonomiska förhållanden inbördes, 2.förhållandet mellan enskilda och det allmänna under förutsättning att föreskrifterna gäller skyldigheter för enskilda eller i övrigt avser ingrepp ienskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, 3.grunderna för kommunernas organisation och verksamhetsformer och för den kommunala beskattningen samt kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden, 4.trossamfund och grunderna för som trossamfund, 5.rådgivande folkomröstning i hela riket och förfarandet vid folkom- röstning i en grundlagsfråga, eller Även av andra bestämmelser i denna regeringsform och av annan grundlag följer att föreskrifter av visst innehåll ska meddelas genom lag. Föreskrifter som meddelas av regeringen 3 § kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 2 och 3. Föreskrifterna får dock inte avse 1.annan rättsverkan av brott än böter, 2.skatt, utom tull på införsel av varor, eller 3.konkurs eller utsökning. kan i lag, som innehåller ett bemyndigande enligt första stycket, föreskriva även annan rättsverkan av brott än böter för över- trädelse av en föreskrift som meddelas av regeringen med stöd av bemyndigandet. 4 § kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 13 om anstånd med att fullgöra förpliktelser. 5 § kan i en lag bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om 1.när lagen ska träda i kraft, 2.när delar av lagen ska börja eller upphöra att tillämpas, eller 3.tillämpning av lagen i förhållande till ett annat land eller en mellan- folklig organisation. 6 § Föreskrifter som regeringen meddelat med stöd av ett bemyndigande enligt denna regeringsform ska underställas för prövning om bestämmer det. 7 § Regeringen får utöver vad som följer av 35 §§ meddela 1.föreskrifter om verkställighet av lag, och 2.föreskrifter som inte enligt grundlag ska meddelas av . Regeringens föreskrifter enligt första stycket får inte avse eller dess myndigheter. Regeringen får inte heller med stöd av bestäm- melsen i första stycket 2 meddela föreskrifter som avser den kommunala beskattningen. 8 § Att regeringen får meddela föreskrifter i ett visst ämne hindrar inte att meddelar föreskrifter i samma ämne. Föreskrifter som meddelas av andra än och regeringen 9 § kan bemyndiga en kommun att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 2 om föreskrifterna avser 2.skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen. 10 § Om enligt detta kapitel bemyndigar regeringen att med- dela föreskrifter i ett visst ämne, kan också medge att reger- ingen bemyndigar en förvaltningsmyndighet eller en kommun att meddela föreskrifter i ämnet. 11 § Regeringen får bemyndiga en myndighet under regeringen eller någon av myndigheter att meddela föreskrifter enligt 7 §. Ett bemyndigande till myndigheter får dock inte avse förhållan- den inom eller dess myndigheter. 12 § Föreskrifter som en myndighet under regeringen meddelat med stöd av ett bemyndigande enligt 10 eller 11 § ska underställas regeringen för prövning om regeringen bestämmer det. 13 § kan genom lag uppdra åt att meddela före- skrifter inom dess ansvarsområde enligt 9 kap. och i fråga om dess upp- gift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. kan bemyndiga myndigheter att meddela före- skrifter som avser förhållanden inom eller dess myndigheter. Stiftande av grundlag och riksdagsordningen 14 § Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande. Det andra beslutet får inte fattas tidigare än att det efter det första beslutet har hållits val till riks- dagen i hela riket och den nyvalda har samlats. Det ska dess- utom gå mellan den tidpunkt då ärendet första gången anmäldes i kammare och valet, om inte beslutar om undantag. Ett sådant beslut ska fattas senast vid ärendets beredning och minst fem sjättedelar av ledamöterna måste rösta för beslutet. 15 § får inte såsom vilande anta ett förslag om stiftande av grundlag som är oförenligt med ett annat vilande grundlagsförslag, utan att avslå det först antagna förslaget. 16 § Folkomröstning om ett vilande grundlagsförslag ska hållas, om det yrkas av minst en tiondel av ledamöter och minst en tredjedel av ledamöterna röstar för yrkandet. Ett sådant yrkande ska framställas från det att antog grundlagsförslaget som vilande. Yrkandet ska inte beredas i utskott. Folkomröstningen ska hållas med det val till som avses i 14 §. Vid omröstningen får de som har rösträtt vid valet förklara om de godtar det vilande grundlagsförslaget eller inte. Förslaget är för- kastat, om de som röstat mot förslaget är fler än de som röstat för för- slaget och de som röstat mot till antalet är fler än hälften av dem som har avgett godkända röster vid riksdagsvalet. I annat fall tar upp förslaget till slutlig prövning. 17 § Riksdagsordningen stiftas på det sätt som anges i 14 § förstatredje meningarna och 15 §. Den kan också stiftas genom endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för beslutet. Tilläggsbestämmelser i riksdagsordningen meddelas dock i samma ordning som lag i allmänhet. Första stycket tillämpas också vid stiftande av sådan lag som avses i 2 § första stycket 4. Ändring och upphävande av lag 18 § En lag får inte ändras eller upphävas på annat sätt än genom lag. I fråga om ändring eller upphävande av grundlag eller riksdagsord- ningen tillämpas 1417 §§. Vid ändring eller upphävande av sådan lag som avses i 2 § första stycket 4 tillämpas 17 § första stycket. Utfärdande och kungörande av föreskrifter 19 § En beslutad lag ska utfärdas av regeringen . En lag med sådana föreskrifter om eller dess myndigheter som inte ska tas in i grundlag eller riksdagsordningen kan dock utfärdas av . Lagar ska kungöras . Detsamma gäller förord- ningar, om inte annat anges i lag. 20 § För att lämna yttranden över lagförslag ska det finnas ett lagråd, där det ingår domare eller, vid behov, tidigare domare i och . Närmare bestämmelser om Lagrådets sammansättning och tjänstgöring meddelas i lag. 21 § Yttrande från Lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vad som närmare anges i riksdagsordningen, av ett riksdagsutskott. Ett yttrande ska inhämtas innan beslutar 1.grundlag om tryckfriheten eller om motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt tekniska upp- tagningar, 2.lag om begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar, 3.lag som avses i 2 kap. 1416 §§, 20 § eller 25 §, 4.lag om behandling av personuppgifter som är helt eller delvis auto- matiserad, 5.lag om beskattning eller lag som innebär åligganden för kommunerna, 6.lag som avses i 2 § första stycket 1 eller 2 eller lag som avses i 11 eller 12 kap., eller 7.lag som ändrar eller upphäver en lag enligt 16. Bestämmelserna i andra stycket gäller dock inte, om Lagrådets gransk- ning skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men uppkommer. Föreslår regeringen att ska meddela lag i något av de ämnen som avses i andra stycket och har Lagrådets yttrande inte inhämtats, ska regeringen redovisa skälen för detta för riks- dagen. Att Lagrådet inte har hörts över ett lagförslag utgör aldrig hinder mot att lagen tillämpas. 22 § Lagrådets granskning ska avse 1.hur förslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt, 2.hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra, 3.hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav, 4.om förslaget är utformat så att lagen kan antas tillgodose de syften som har angetts, och 5.vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen. Beslut om statens inkomster och utgifter 1 § beslutar om skatter och avgifter till staten samt om statens budget. 2 § Regeringen lämnar en budgetproposition till . 3 § beslutar om budget för det följande budgetåret eller, om det finns särskilda skäl, för en annan budgetperiod. beslutar därvid om en beräkning av statens inkomster och om anslag för bestämda ändamål. kan besluta att ett särskilt anslag ska utgå för en annan tid än budgetperioden. kan besluta att statens inkomster får tas i anspråk för bestämda ändamål på annat sätt än genom beslut om anslag. 4 § kan besluta om en ny beräkning av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag. 5 § Om inte har beslutat om en budget före budgetperiodens början, beslutar i den omfattning som behövs om anslag för tiden till dess en budget har beslutats. kan uppdra åt finansut- skottet att fatta ett sådant beslut på vägnar. Om inte har beslutat om anslag enligt första stycket för ett visst ändamål, ska den senaste budgeten, med de ändringar som följer av andra beslut av , gälla till dess anslag beslutats. 6 § kan besluta om riktlinjer för statens verksamhet även för tid efter den följande budgetperioden. Användning av anslag och inkomster 7 § Anslag och inkomster får inte användas på annat sätt än vad riks- dagen har bestämt. Statens tillgångar och åtaganden 8 § Regeringen förvaltar och förfogar över statens tillgångar, om de inte avser myndigheter eller i lag har avsatts till särskild förvalt- ning. Regeringen får inte utan att har medgett det ta upp lån eller göra andra ekonomiska åtaganden för staten. 9 § beslutar om grunder för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. kan också besluta att en åtgärd av ett visst slag inte får vidtas utan att har medgett det. 10 § Regeringen lämnar efter budgetperiodens slut en årsredovisning för staten till . Ytterligare bestämmelser om budgeten 11 § Ytterligare bestämmelser om och regeringens befogen- heter och skyldigheter i fråga om budgeten meddelas i riksdagsordningen eller särskild lag. 12 § Regeringen har ansvaret för övergripande valutapolitiska frågor. Övriga bestämmelser om valutapolitiken meddelas i lag. 13 § är rikets centralbank och en myndighet under . har ansvaret för penningpolitiken. Ingen myndighet får bestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitik. har elva fullmäktige, som väljs av . leds av en direktion, som utses av fullmäktige. prövar om ledamöterna i fullmäktige och direktionen ska beviljas ansvarsfrihet. Om vägrar en fullmäktig ansvarsfrihet är han eller hon därmed skild från sitt uppdrag. Fullmäktige får skilja en ledamot av direktionen från anställningen endast om ledamoten inte längre uppfyller de krav som ställs för att han eller hon ska kunna utföra sina uppgifter eller om han eller hon gjort sig skyldig till allvarlig Prop. 2009/10:80 försummelse. Bestämmelser om val av fullmäktige och om ledning och verksamhet meddelas i lag. 14 § Endast har rätt att ge ut sedlar och mynt. Bestämmelser om penning- och betalningsväsendet meddelas i övrigt genom lag. 10 kap. Internationella förhållanden Regeringens behörighet att ingå internationella överenskommelser 1 § Överenskommelser med andra stater eller med mellanfolkliga organi- sationer ingås av regeringen. 2 § Regeringen får ge en förvaltningsmyndighet i uppdrag att ingå en internationell överenskommelse i en fråga där överenskommelsen inte kräver eller medverkan. godkännande av internationella överenskommelser 3 § godkännande krävs innan regeringen ingår en för riket bindande internationell överenskommelse som 1.förutsätter att en lag ändras eller upphävs eller att en ny lag stiftas, 2.i övrigt gäller ett ämne som ska besluta om. Om det riksdagsbeslut som avses i första stycket 1 eller 2 ska fattas enligt en särskild ordning, ska denna följas även vid god- kännande av överenskommelsen. Även i andra fall krävs godkännande innan regeringen ingår en för riket bindande internationell överenskommelse, om överens- kommelsen är av större vikt. Regeringen kan dock avstå från att inhämta godkännande, om rikets intresse kräver det. Regeringen ska då i stället överlägga med innan överenskommelsen ingås. 4 § En överenskommelse som avses i 3 § och som ingås inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen kan godkännas av , även om överenskommelsen inte finns i slutligt skick. Andra internationella förpliktelser samt uppsägning 5 § Bestämmelserna i 14 §§ tillämpas även på andra former av interna- förpliktelser för riket än överenskommelser samt på uppsägning av internationella överenskommelser eller förpliktelser. Överlåtelse av beslutanderätt inom EU-samarbetet 6 § Inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen kan överlåta beslutanderätt som inte rör principerna för statsskicket. Sådan överlåtelse förutsätter att fri- och rättighetsskyddet inom det samarbets- område till vilket överlåtelsen sker motsvarar det som ges i denna regeringsform och i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. kan besluta om sådan överlåtelse, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för det. beslut kan också fattas i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. Överlåtelse kan beslutas först efter godkännande av överenskommelse enligt 3 §. Överlåtelse av beslutanderätt utanför EU-samarbetet 7 § I andra fall än de som avses i 6 § kan beslutanderätt som direkt grundar sig på denna regeringsform och som avser meddelande av före- skrifter, användningen av statens tillgångar, rättskipnings- eller förvalt- ningsuppgifter eller ingående eller uppsägning av internationella över- enskommelser eller förpliktelser, i begränsad omfattning överlåtas till en mellanfolklig organisation för fredligt samarbete, till vilken riket är eller ska bli anslutet, eller till en mellanfolklig domstol. Beslutanderätt som avser frågor om stiftande, ändring eller upphävande av grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till eller frågor om begränsning av någon av de fri- och rättigheter som avses i 2 kap. får inte överlåtas enligt första stycket. fattar beslut om överlåtelse i den ordning som anges i 6 § andra stycket. 8 § Rättskipnings- eller förvaltningsuppgifter som inte direkt grundar sig på denna regeringsform kan, i andra fall än de som avses i 6 §, genom beslut av överlåtas till en annan stat, till en mellanfolklig orga- nisation eller till en utländsk eller internationell inrättning eller sam- fällighet. får i lag bemyndiga regeringen eller någon annan myndighet att i särskilda fall besluta om en sådan överlåtelse. Innefattar uppgiften myndighetsutövning, fattar beslut om överlåtelse eller bemyndigande i den ordning som anges i 6 § andra stycket. Framtida ändringar i internationella överenskommelser 9 § Föreskrivs i lag att en internationell överenskommelse ska gälla som svensk rätt, får besluta att även en framtida, för riket bindande ändring i överenskommelsen ska gälla som svensk rätt. Ett sådant beslut får endast avse framtida ändringar av begränsad omfattning. Beslutet fattas i den ordning som anges i 6 § andra stycket. rätt till information och samråd om EU-samarbetet 10 § Regeringen ska fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samar- betet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen. 11 § Regeringen ska fortlöpande hålla underrättad om de utrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för riket och över- lägga med nämnden om dessa så ofta som det behövs. I alla utrikes- ärenden av större vikt ska regeringen före avgörandet överlägga med nämnden, om det kan ske. 12 § består av talmannen samt nio andra ledamöter, som väljer inom sig. Närmare bestämmelser om sammansättning meddelas i riksdagsordningen. sammanträder på kallelse av regeringen. Regeringen är skyldig att sammankalla nämnden om minst fyra av nämndens leda- möter begär överläggning i en viss fråga. Ordförande vid sammanträde med nämnden är statschefen eller, om han eller hon har förhinder, stats- ministern. Ledamot av och den som i övrigt är knuten till nämn- den ska visa varsamhet i fråga om meddelanden till andra om vad han eller hon har fått kännedom om i denna egenskap. Ordföranden kan besluta om ovillkorlig tystnadsplikt. 13 § Chefen för det departement som har hand om utrikesärendena ska hållas underrättad, när en fråga som är av betydelse för förhållandet till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation uppkommer hos en statlig myndighet. 14 § Bestämmelserna i 2 kap. 7 §, 4 kap. 12 §, 5 kap. 8 §, 11 kap. 8 § och 13 kap. 3 § utgör inte hinder mot att uppfyller sina åtaganden med anledning av Romstadgan för eller i förhållande till andra mellanfolkliga brottmålsdomstolar. 1 § , hovrätterna och tingsrätterna är allmänna dom- stolar. , kammarrätterna och förvaltnings- rätterna är allmänna förvaltningsdomstolar. Rätten att få ett mål prövat av , , hovrätt eller kammar- rätt kan begränsas genom lag. Andra domstolar inrättas med stöd av lag. I 2 kap. 11 § första stycket finns bestämmelser om förbud mot inrättande av domstolar i vissa fall. I och får endast den som är eller har varit ordinarie domare i någon av domstolarna tjänstgöra som ledamot. Vid övriga domstolar ska det finnas ordinarie domare. Undantag härifrån får dock göras i lag i fråga om domstolar som har inrättats för handläggningen av en viss bestämd grupp eller vissa bestämda grupper av mål. 2 § Bestämmelser om domstolarnas rättskipningsuppgifter, om huvud- dragen i deras organisation och om rättegången, i andra hänseenden än som berörs i denna regeringsform, meddelas i lag. 3 § Ingen myndighet, inte heller , får bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. Ingen annan myndighet får heller bestämma hur dömande uppgifter ska fördelas mellan enskilda domare. 4 § Rättskipningsuppgifter får inte fullgöras av i vidare mån än vad som följer av grundlag eller riksdagsordningen. 5 § Rättstvister mellan enskilda får inte utan stöd av lag avgöras av andra myndigheter än domstolar. Utnämningen av ordinarie domare 6 § Ordinarie domare utnämns av regeringen. Vid utnämningen ska avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Bestämmelser om grunderna för förfarandet vid utnämningen av ordinarie domare meddelas i lag. 7 § Den som har utnämnts till ordinarie domare får skiljas från anställ- ningen endast om 1.han eller hon genom brott eller grovt eller upprepat åsidosättande av skyldigheterna i anställningen har visat sig uppenbart olämplig att inneha anställningen, eller 2.han eller hon har uppnått gällande pensionsålder eller enligt lag är skyldig att avgå på grund av varaktig förlust av arbetsförmågan. Om det krävs av organisatoriska skäl, får den som har utnämnts till ordinarie domare förflyttas till en annan jämställd domaranställning. 8 § Åtal för brott i utövningen av en anställning som ledamot av eller väcks i . prövar om en ledamot av Högsta domstolen ska skiljas eller avstängas från sin anställning eller vara skyl- dig att genomgå en läkarundersökning. Om en sådan talan avser en ledamot av , prövas den av Högsta Talan enligt första och andra styckena väcks av ombudsman 9 § Har en ordinarie domare skilts från anställningen genom beslut av en annan myndighet än en domstol, ska han eller hon kunna begära att beslutet prövas av domstol. Vid en sådan prövning ska ordinarie domare ingå i domstolen. Detta gäller också beslut varigenom en ordinarie domare har avstängts från utövning av sin anställning, ålagts att genomgå en läkarundersökning eller meddelats en disciplinpåföljd. 10 § Grundläggande bestämmelser om ordinarie domares rättsställning i övrigt meddelas i lag. 11 § Ordinarie domare ska vara svenska medborgare. I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att utöva rättskipningsuppgifter uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. Andra anställda vid domstolarna 12 § För andra anställda vid domstolarna än de ordinarie domarna tillämpas 12 kap. 57 §§. Resning och återställande av försutten tid 13 § Resning i ett avgjort ärende samt återställande av försutten tid be- viljas av eller, om det anges i lag, av en lägre förvaltningsdomstol, när det gäller ett ärende för vilket regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är högsta instans. 2009/10:80 annat fall beviljas resning och återställande av försutten tid av Högsta domstolen eller, om det anges i lag, av en annan domstol som inte är en förvaltningsdomstol. Närmare bestämmelser om resning och återställande av försutten tid får meddelas i lag. 14 § Finner en domstol att en föreskrift står i strid med en bestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning får föreskriften inte tilläm- pas. Detsamma gäller om stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts vid föreskriftens tillkomst. Vid prövning enligt första stycket av en lag ska det särskilt beaktas att är folkets främsta företrädare och att grundlag går före lag. 1 § Under regeringen lyder Justitiekanslern och andra statliga förvalt- ningsmyndigheter som inte enligt denna regeringsform eller annan lag är myndigheter under . 2 § Ingen myndighet, inte heller eller en kommuns beslutande organ, får bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. 3 § Förvaltningsuppgifter får inte fullgöras av i vidare mån än vad som följer av grundlag eller riksdagsordningen. 4 § Förvaltningsuppgifter kan överlämnas åt kommuner. Förvaltningsuppgifter kan även överlämnas åt andra juridiska personer och enskilda individer. Innefattar uppgiften myndighetsutövning, får ett överlämnande göras endast med stöd av lag. Särskilda bestämmelser om statligt anställda 5 § Arbetstagare vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen anställs av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Vid beslut om statliga anställningar ska avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. 6 § ombudsmän och riksrevisorerna ska vara svenska med- borgare. Detsamma gäller justitiekanslern. I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha en anställning eller utöva ett uppdrag hos staten eller en kommun uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. 7 § Grundläggande bestämmelser om statligt anställdas rättsställning i andra hänseenden än de som berörs i denna regeringsform meddelas i lag. 8 § Regeringen får medge undantag från föreskrifter i förordningar eller från bestämmelser som har meddelats med stöd av beslut av regeringen, om inte annat följer av lag eller beslut om utgiftsanslag.