prop · GX031d3 · 2009-09-21 00:00:00 — Ett samlat lånepaket på som stöd för ekonomiska reformprogram förhandlades fram . Utöver lån från EU om och IMF om ca kommer bland annat och enskilda länder att medverka. Finansministrarna i , , , och har utfäst att länderna gemensamt kommer att bidra med krediter till om sammanlagt . har gjort en utfästelse om att bidra med ett lån på , motsvarande ca vid växelkursen /euro. Krediten planeras betalas ut i två omgångar under första och tredje kvartalet 2010. är ett av de länder som drabbats hårdast av den globala ekonomiska och finansiella krisen. av mycket hög ekonomisk tillväxt skedde ett kraftig omslag och BNP föll för helåret. I samband med den höga tillväxten hade betydande obalanser byggts upp i den lettiska ekonomin, som tog sig uttryck i hög inflation och ett stort bytesbalansunderskott. Dessa obalanser gjorde särskilt sårbart för externa chocker. ekonomiska kris utlöstes av problem på landets finansmarknad. I likhet med förhållandena i många andra länder hade en snabb ökning av kreditgivningen, särskilt gällande fastigheter, skapat ett instabilt läge. Den största inhemska banken, Parex, drabbades av en akut likviditetskris och visade sig även ha solvensproblem. Den lettiska staten tvingades till stödinsatser, som försatte de redan hårt ansträngda statsfinanserna i akuta svårigheter. Allmänhetens förtroende för banksystemet var hotat. I detta läge träffades den tidigare nämnda överenskommelsen om ett internationellt finansiellt stödpaket . har det ekonomiska läget försämrats ytterligare i . förutses landets BNP minska , medan prognosen vid årets början var en minskning på . Den kraftigt försämringen av de ekonomiska utsikterna beror dels på ett omfattande fall i den inhemska efterfrågan, dels på att internationella ekonomiska utvecklingen blivit betydligt mera negativ än vad som förutsågs. Den starka ekonomiska nedgången har lett till en snabb ökning av arbetslösheten. uppgick den registrerade arbetslösheten i till , jämfört vid årets början. har efterfrågefallet haft vissa gynnsamma effekter när det gäller möjligheterna att rätta till obalanserna i landets ekonomi. Inflationen har sjunkit från en toppnivå på i mitten av på årsbasis. De högt uppdrivna lönerna har börjat minska, vilket leder till en förbättring av den internationella konkurrenskraften. Det stora underskottet i bytesbalansen har eliminerats och vänts till ett överskott, som förutses uppgå till av BNP . Detta har bidragit till att minska utflödet av valuta ur landet. Den lettiska valutan, latsen, stod under stark press och stora valutautflöden ägde rum, vilka till stor del var relaterade till krisen i Parex. Efter överenskommelsen om det finansiella stödpaketet avtog pressen markant. När det visade sig att den ekonomiska utvecklingen hade försämrats dramatiskt ökade valutautflödena Den dåvarande lettiska regeringens fall bidrog till bristen på förtroende för latsen. Utflödena blev emellertid aldrig så stora som . Läget stabiliserades efter en presentation av omfattande reformåtgärder från den lettiska regeringen samt när det efter ett uttalande av stod klart att EU kunde väntas göra en stor utbetalning inom ramen för stödpaketet . Vissa bedömare har ansett att latsen bör devalveras. har emellertid valt att försvara den fasta växelkursen gentemot euron. är medlem av växelkursmekanismen 2 och landets strategi är att möjligt införa euron för att skapa stabilitet. Det finns en stark nationell uppslutning bakom den fasta växelkursen. EU, IMF och de nordiska länderna stödjer strategi. Procentuell volymförändring om inte annat anges -4,6 -18,0 -4,0 -11,0 -25,3 -8,0 -12,0 -10,0 -2,0 -13,2 -29,0 -11,5 -1,3 -15,5 -13,6 -28,5 -10,0 Bytesbalans (% av BNP) -12,6 Arbetslöshet (% av arbets- Inflation (årsgenomsnitt %) -3,5 -2,5 Källor: EU, IMF. Det ekonomisk-politiska program som åtagit sig att genomföra är framför allt inriktat på att få de offentliga finanserna under kontroll. Redan vid inledningen av 2009 var detta till följd av krisens omfattning en mycket svår uppgift. Den snabba konjunkturförsämringen under årets början har gjort uppgiften ännu svårare. Den lettiska regeringen har dock visat stor reformvilja och har även verkat för bred förankring av besparingsåtgärderna. Det ursprungliga programmet innehöll ett antal åtstramningsåtgärder, motsvarande av BNP. De viktigaste åtgärderna var: -sänkta löner i den offentliga sektorn , -frysta pensioner, 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 -minskade subventioner och offentliga konsumtionsutgifter, -höjd ordinarie moms, från , och s.k. lågmoms, från , -införande av skatt på kapitalinkomster , och breddad bas för Målet för åtgärderna var att begränsa budgetunderskottet till av BNP och att få ned underskottet av BNP. stod det klart att de ovannämnda åtgärderna inte skulle räcka för att uppnå målen till följd av den oväntat djupa lågkonjunkturen. Dessutom fördröjdes genomförandet av flera av åtgärderna, delvis på grund av regeringskrisen. Efter långvariga förhandlingar träffades under junijuli 2009 överenskommelser med EU och IMF om ett förstärkt åtgärdsprogram. Utöver vad som överenskommits tidigare ingick följande åtgärder i det nya programmet: -ytterligare lönesänkningar i den offentliga sektorn, -strukturella reformer, främst inom sjukvård och utbildning, -ytterligare minskningar av offentliga konsumtions- och investeringsutgifter, och -sänkt grundavdrag för inkomstskatt. De nya åtgärderna förutses ha en sammanlagd besparingseffekt motsvarande av BNP. Programmet är inriktat på ett budgetunderskott om . Målet är att underskottet ska komma 2012 och därmed uppfylla kravet för ett införande av euron. har gjort motsvarande åtagande under EU:s . Om de planerade besparingsåtgärderna skulle visa sig otillräckliga är den lettiska regeringen beredd att överväga ytterligare åtgärder på av BNP, inklusive: -höjd ordinarie moms, från , -höjd marginalskatt, och -ytterligare utgiftsnedskärningar. Socialt betingade utgifter är i huvudsak undantagna från nedskärningar, och den Lettiska regeringen har tagit hjälp av för att 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 se till att det sociala skyddsnätet är tillfredsställande. godkände den modifierade överenskommelsen med . På grundval av detta beslut gjorde EU en utbetalning av under stödprogrammet . fattade beslut om att godkänna kvartalsöversynen och betala ut 178 miljoner Special Drawing Rights (SDR), motsvarande ca , till . Med hjälp av det internationella stödpaketet har myndigheterna kunnat vidta ett antal åtgärder som väsentligt förbättrat stabiliteten på den finansiella marknaden. Den lettiska staten har övertagit aktiemajoriteten i Parex och tillskjutit kapital, som återställt bankens solvens. En ny ledning för banken har tillsatts. Europeiska har gått in som aktieägare. Myndigheterna har utarbetat en strategi för hantering av problem i andra banker. Åtgärder har vidtagits för att förbättra den finansiella tillsynen. Svenskägda banker svarar för en stor del kreditmarknaden i . Svenska myndigheters åtgärder för att stödja de svenska bankerna kan även komma deras dotterbanker i utlandet till del och har därigenom bidragit till att stabilisera läget i , liksom de kapitaltillskott som gjorts i de svenska moderbankerna. 11.3.2 Analys och slutsatser Krediternas statsfinansiella konsekvenser för är att de påverkar statsbudgetens saldo och bruttoskuld (statsskuld och Maastrichtskuld) men inte nettoskuld och finansiellt sparande, eftersom lånen utgör tillgångar för staten. Eventuella kreditförluster i form av långivarens nedskrivning eller avskrivning av fordran reducerar det finansiella sparandet. Räntenettot påverkas om utlåningsräntan avviker från räntan på statspapper. Utformningen av villkoren för krediten till är ännu inte fastställda utan ska bestämmas i samarbete med övriga nordiska långivare och . Det är därför svårt att uttala sig om de slutliga konsekvenserna av villkoren. Dessa ska dock utformas så att den samhällsekonomiska kostnaden minimeras. Det är svårt att bedöma den exakta ekonomiska risken för utlåning till . Landets kreditbetyg för upplåning i utländsk valuta är Baa från Moodys samt BB från Standard & Poors. Båda betygen innehåller bedömningen att utsikterna är negativa. IMF och EU gör bedömningen att återbetalningsförmåga är tillfredsställande och anser att de överenskomna åtgärdsprogrammen på ett avgörande sätt bidrar till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att ska övervinna krisen. Regeringen delar denna bedömning. ekonomi har tidigare visats sig vara mycket dynamisk och flexibel. En snabb korrigering av de tidigare obalanserna och en förstärkning av landets internationella konkurrenskraft har inletts och delvis redan skett. Den lettiska regeringen har gjort stora framsteg när det gäller att skapa en bred politisk uppslutning bakom reformprogrammet. Den tilläggsbudget, som ligger till grund för det senaste åtgärdspaketet, har förankrats inte bara hos samtliga regeringspartier utan även hos arbetsmarknadens parter och ett antal andra organisationer. Likaså utarbetas budgeten i en bred politisk process, innefattande nämnda parter. Ett antal åtgärder har vidtagits för att stabilisera läget på finansmarknaden, som redan givit resultat. pekar såväl EU som IMF på betydande risker för ett framgångsrikt genomförande av reformprogrammet. Den budgetkonsolidering som är nödvändig för återupprättande av hållbara offentliga finanser är utomordentligt krävande. Det politiska stödet för den ekonomiska politiken och allmänhetens acceptans av åtstramningsåtgärderna kommer att utsättas för stora påfrestningar. Ytterligare en risk är att de ekonomiska prognoserna är mycket osäkra. Den djupa lågkonjunkturen gör den fortsatta utvecklingen i svår att förutsäga. En viktig förutsättning för det makroekonomiska scenario, som ligger till grund för programmet, är en global ekonomisk återhämtning. En sämre ekonomisk utveckling för än den förutsedda kan således inte uteslutas. Vidare förväntas den lettiska statsskulden öka snabbt, dock från en låg nivå. IMF förutser att statsskulden kommer att överstiga av BNP 2012. Detta värde ligger dock fortfarande inom ramen för Maastrichtkriterierna. har också fördelen av att starta från en låg skuldnivå; uppgick den till av BNP. har i praktiken knappast några möjligheter att låna på de internationella mark- För att få en uppfattning om tänkbara marknadsvillkor för lån till kan man använda priset på en s.k. () för landets statsobligationer, som även utgör ett mått på marknadens bedömning av kreditrisken. Genom en CDS försäkrar sig köparen mot eventuell betalningsinställelse på kreditinstrumentet i fråga, och är alltså garanterad full betalning på sitt värdepapper. Priset på CDS för 10-åriga statsobligationer i lats har under krisen legat så högt som ca 1 090 räntepunkter, men hade sjunkit till ca 560 räntepunkter. Eftersom det är svårt att säkert bedöma betalningsförmåga och förutsättningar för återhämtning går det inte att fullständigt utesluta risken för en omfattande betalningsinställelse. I sådant fall skulle samlade utlandsskuld hanteras inom ramen för ett internationellt räddningspaket. Ett sådant räddningspaket skulle kunna innefatta skuldeftergifter, alternativt refinansiering av utestående fordringar från fordringsägarnas sida. Vid en omfattande betalningsinställelse skulle sannolikt privata och bilaterala fordringsägare få acceptera skuldeftergifter i form av senareläggningar av betalningar eller nedskrivning av utlandsskulden, beroende på om det handlar om likviditets- eller solvensproblem. Denna typ av åtgärder skulle även omfatta de nordiska lånen. Det bör dock framhållas att det inte går att tvinga fordringsägare att acceptera skuldeftergifter. Det framstår vidare som synnerligen osannolikt att en medlemsstat i EU inte skulle uppfylla sina finansiella förpliktelser gentemot andra medlemsstater. En nordisk ämbetsmannagrupp, bildad av de nordiska statsministrarna, har haft i uppdrag att undersöka de nordiska ländernas möjligheter att stödja . är ordförande i gruppen, som består av representanter från finansdepartementen och centralbankerna i de nordiska länderna. Den nordiska ämbetsmannagruppen följer genomförandet av det isländska reformprogrammet genom löpande kontakter med och IMF, och har även förhandlat fram de detaljerade villkoren för de nordiska lånen. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har ett intensifierat nordisk-baltiskt samarbete bedrivits i syfte att motverka den globala krisens effekter i och hantera krisen i . De nordiska och baltiska finansministrarna i har träffats regelbundet, oftast i samband med Rådets möten, och löpande kontakter har skett på statssekreterar- och tjänstemannanivå. Utvecklingen i och den lettiska regeringens genomförande av reformprogrammet har varit det viktigaste ämnet för överläggningarna. Detta samarbete kommer att fortsätta. Dessutom håller nära kontakt med EU- kommissionen och IMF rörande krisen. För att stödja den lettiska regeringen i dess arbete med att bemästra krisen, och bidra till att lösa vissa tekniska problem, har vidare åtagit sig att finansiera en budgetexpert, som under IMF:s överinseende ska arbeta som rådgivare till finansminister . Utöver detta överväger regeringen möjligheten att ställa svenska experter till förfogande för tekniskt bistånd på det skatteadministrativa området. Denna insats skulle i sådant fall finansieras av EU. Sedan den globala ekonomiska och finansiella krisen bröt ut har ett antal länder fått krislån från IMF och i flera fall även från EU. Det finns fortfarande risk för fler och förvärrade kriser. En utökning av de multilaterala organisationernas resurser för krishantering pågår därför. Detta gäller i första hand IMF och EU. Multilaterala stödpaket, dvs. utan bilaterala krediter, kan därför förväntas vara den mest troliga finansieringsformen framöver. Enligt regeringens uppfattning bör mot denna bakgrund krisstöd till enskilda länder lämnas multilateralt, även om bilateralt stöd inte helt kan uteslutas. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit till på högst . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Skälen för regeringens förslag: bidrar till internationellt samordnade insatser genom EU och genom mellanstatliga organisationer, såsom IMF. Regeringen anser att , vid behov av kompletterande bilateralt stöd, även bör lämna kredit till annan stat som befinner sig i en särskilt svår ekonomisk situation och med vilken har nära ekonomiska och politiska förbindelser. Det är av stor betydelse att också kan bidra till att motverka att en finansiell kris i en annan stat sprids och därigenom riskerar att skapa allvarliga problem i det finansiella systemet regionalt. Ett stärkt samarbete i , inklusive insatser för att stärka regionens tillväxt och konkurrenskraft, är en viktig ambition för regeringen. Den ekonomiska krisen har slagit hårt mot regionen, och är ett av de länder som drabbats värst. Det är därför befogat att bidrar med bilateralt stöd i form av en kredit för att avhjälpa det svåra ekonomiska läget. Regeringen får enligt 9 kap. 10 § regeringsformen inte utan bemyndigande ta upp lån eller i övrigt ikläda staten ekonomisk förpliktelse. För att stöd ska kunna ges i den aktuella situationen måste därför bemyndiga regeringen att lämna kredit till . Enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning får, efter bemyndigande som lämnar för varje budget- år, lån till staten tas upp för att tillhandahålla sådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om. Den nu föreslagna åtgärden täcks av detta ändamål. Huvudregeln är att en överenskommelse med en annan stat ingås av regeringen. Enligt 10 kap. 2 § regeringsformen får dock regeringen inte ingå en för riket bindande internationell överenskommelse utan att har godkänt denna, om överenskommelsen förutsätter att lag ändras eller upphävs eller att ny lag stiftas eller om den i övrigt gäller ämne i vilket ska besluta. Någon ytterligare fråga som kräver medverkan än det nu föreslagna bemyndigandet finns inte för att kredit ska kunna lämnas till . Regeringen avser därför att på grundval av beslut om bemyndigande ingå nödvändiga överenskommelser med den lettiska staten. Regeringen avser att inleda förhandlingar med om de närmare villkoren för krediten. Regeringen gav i uppdrag att utforma kreditavtalet och även i övrigt handlägga krediten till . Regeringen avser att lämna motsvarande uppdrag till avseende krediten till . Regeringen avser vidare återkomma till med information om villkoren för kredit till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 12 God redovisningssed för företag och organisationer m.m. Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. Vidare ingår vissa garanti- och medlemsavgifter. ska vara statens expertorgan på redovisningsområdet och ansvara för utvecklandet av god redovisningssed. Verksamheten ska också bidra till att förbättra standarden i mindre och medelstora företags redovisning. har utfärdat kompletterande normgivning, biträtt i redovisningsfrågor, deltagit i utredningar inom kommittéväsendet samt avgett yttranden om god redovisningssed till domstolar i olika frågor. har nämnden svarat på 2 920 frågor från företag. Regeringen bedömer att måluppfyllelsen är god. har fortsatt arbetet med att förbättra myndighetens service och tillgänglighet. utökades telefonservicen för att kunna möta det ökade inflödet av frågor. introducerades ett elektroniskt nyhetsbrev. Antalet prenumeranter har stadigt ökat och vid utgången av 2008 hade nyhetsbrevet ca 5 800 prenumeranter. arbetar med ett för nämnden mycket stort och flerårigt projekt som syftar till att skapa fyra separata redovisningsregelverk utifrån organisationsform och storlek. Projektet beräknas vara helt klart . Den första kategorin omfattar enskilda näringsidkare och handelsbolag som ägs av fysiska personer och som bedriver verksamhet i mindre omfattning. Kategori två omfattar aktiebolag och ekonomiska föreningar under en viss storlek samt de näringsidkare som inte kan eller vill tillhöra den första kategorin. Den tredje kategorin omfattar större icke-noterade företag och den fjärde kategorin omfattar företag som i sin koncernredovisning följer de internationella redovisningsreglerna (IFRS). Ett allmänt råd för enskilda näringsidkare i kategori ett togs fram 2006. beslutades ett allmänt råd för mindre aktiebolag i kategori två. Nämnden har också arbetat med att ta fram ett allmänt råd för större icke-noterade företag i den tredje kategorin. Ett förslag ska remitteras . ska ett allmänt råd för ekonomiska föreningar i kategori två remissbehandlas och beslutas. 12.3.2 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att nämnden i hög grad bidrar till att uppfylla målet för området. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 De redovisningsnormer som meddelas bidrar till att förbättra kvaliteten på företagens bokföring och bokslut, vilket har stor betydelse för bl.a. skatteförvaltningens verksamhet. De ger också förutsättningar för analytiker och rådgivare att bättre kunna jämföra och analysera olika företags ekonomiska ställning. normgivning och information har gjorts mera lättillgänglig och begriplig samt har blivit mer efterfrågad av småföretag och yrkesverksamma inom redovisningsområdet. Ytterligare steg har tagits mot att skapa redovisningsregler som är enklare att tillämpa för företag samt finansiell information som är mer begriplig. har en betydande roll i det intensifierade regelförenklingsarbetet för att minska företagens administrativa kostnader. Det förenklingsarbete som bedrivits har börjat ge resultat. Att samla alla redovisningsregler som rör en företagsform i ett komplett regelverk förenklar och förtydligar för användaren. ska arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Verksamheten ska även inriktas mot att förenkla regler och minska företagens administrativa kostnader. Tabell 12.1 Anslagsutveckling för 1:13 1Motsvarar 8 684 tkr prisnivå.. 2Motsvarar 8 719 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Tabell 12.2 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:13 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 12.5.21:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Tabell 12.3 Anslagsutveckling för 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Anslaget används för att finansiera garantiavgiften för Hus i . I enlighet med garantimodellen ska även anslaget kunna belastas om garantier till vissa internationella finansieringsinstitut behöver infrias. Anslaget används också för att finansiera årliga medlemsavgifter i utvecklingsbank (CEB) samt i Bruegel. Tabell 12.4 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Anslaget ökas 2010 med för att finansiera ökade utgifter till följd av valutakursförändringar och höjd avgift för medlemskap i . Finansiering sker genom att anslaget 1:8 minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till . 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är en del av kontrollmakt och ansvarar för oberoende granskning av statlig verksamhet. Granskningen omfattar såväl effektivitetsrevision som årlig revision. företräder som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Myndigheten ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete och kan i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster internationellt. För sin verksamhet disponerar anslagen 1:15 inom utgiftsområde 2 Sam- är en myndighet under . Målen för verksamhet tar sin utgångspunkt i den roll och de uppgifter som lagt fast, i regeringsformen och i annan lagstiftning. granskar hela beslutskedjan i den verkställande makten och förser med ett kvalificerat beslutsunderlag. Detta ställer stora krav på myndigheten. måste präglas av hög effektivitet och kvalitet. bör sträva efter att utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att myndigheten utgör ett föredöme i statsförvaltningen. redovisar sin verksamhet i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsriktad verksamhet. Målet för årlig revision är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser avseende årsredovisning för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision. Målet för effektivitetsrevisionen är att genom granskningsverksamhet främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att inom ramen för svensk biståndspolitik stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision, stärka parlamentens kontrollmakt samt bidra till uppbyggnaden av god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Målet för verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet är att befästa och befrämja revisionens roll, nationellt och internationellt, samt att öka genomslaget av verksamhet. Den årliga revisionen har genomfört revision enligt god revisionssed för samtliga de gransk- 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ningsobjekt som framgår av lagen om statlig revision. Kvalitetssäkring under granskningen genomförs med flera olika insatser. Kvalitetskontroll efter genomförd granskning görs för ett urval av de ansvariga revisorerna.