prop · GX031d2 · 2009-09-21 00:00:00 — Arbetet inom området demokrati och deltagande har initialt fokuserats på kunskapsinhämtning. Dels genom uppdrag på externa aktörer och dels genom rådslag och deltagande i mässor. Det underlag som inkommit genom kunskapsinhämtningen har givit goda resultat och gett upphov till att aktiviteter kommer att initieras. Bland interna och externa samarbetspartners märks ett intresse för de frågor som prioriteras. 9.6Resultatredovisning för mänskliga rättigheter 9.6.1Indikatorer och tidigare mål Målet för demokratipolitiken är: -en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras. Detta mål är beslutat av (prop. 2008/09:1 bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. Den svenska politiken för de mänskliga rättigheterna vilar på en fast grund av respekt för internationellt överenskomna konventioner och normer, såsom den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna samt de centrala om mänskliga rättigheter som anslutit sig till. ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess fakultativa protokoll . Det långsiktiga målet för arbetet med mänskliga rättigheter i är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna nationellt. Målet redovisades i regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009 (skr. 2005/06:95). Detta innebär att de mänskliga rättigheterna, såsom de uttrycks genom internationella åtaganden, inte får kränkas. Som viktiga framgångsfaktorer i arbetet för detta mål har regeringen lyft fram ökad kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna samt förbättrad samordning av arbetet för de mänskliga rättigheterna. Frågan om kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna är central. inrättade regeringen för mänskliga rättigheter i med uppdrag bland annat att, under 20062010 med utgångspunkt i den nationella handlingsplanen, stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i deras arbete med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten (dir. 2006:27). En annan delegation med uppdrag som har kopplingar till säkerställandet av respekten för mänskliga rättigheter i är Delegationen för romska frågor som inrättades av regeringen (dir. 2006:101). Delegationen har i uppdrag att vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romernas situation i . Syftet är att främja romernas rättigheter och bidra till att bryta romernas politiska och sociala utanförskap. Delegationens uppdrag upphör . Den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna innehåller 135 åtgärder som syftar till att stärka de mänskliga rättigheterna i . I enlighet med en av åtgärderna i handlingsplanen tillsatte regeringen en ny interdepartemental arbetsgrupp för mänskliga rättigheter där samtliga departement är representerade. Arbetsgruppens huvudsakliga uppdrag är att följa upp genomförandet av de olika åtgärder som anges i handlingsplanen. På det internationella planet har bland annat och FN på olika sätt granskat hur lever upp till de internationella åtagandena på området mänskliga rättigheter . fortsätter att fästa stor vikt vid denna granskning. och början av 2009 har fem av FN:s konventionskommittéer lämnat synpunkter på hur lever upp till sina åtaganden enligt centrala FN- konventioner om mänskliga rättigheter. Generellt har fått beröm för genomförandet av konventionerna. Den kritik som lämnats gäller bland annat avvisningen av två terrormisstänkta egyptier 2003, att inte har förbjudit rasistiska organisationer, om kommunala olikheter när det gäller åtnjutandet av vissa mänskliga rättigheter samt att inte har inkorporerat FN:s centrala konventioner om mänskliga rättigheter. Slutsatserna från dessa granskningar offentliggörs på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter. Delegationen för mänskliga rättigheter En av åtgärderna i handlingsplanen var att inrätta Delegationen för mänskliga rättigheter i . I sitt uppdrag med att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna har delegationen besökt ca 80 myndigheter runt om landet. Som ett led i delegationens uppdrag att stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter, har delegationen genomfört ett projekt om dilemman kring mänskliga rättigheter. och början av 2009 har nära 3 000 ungdomar genomfört det värderingstest som utgjorde en viktig del av projektet. Delegationen fick i tilläggsuppdrag att lämna förslag på en nationell mekanism för att främja, skydda och övervaka FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Delegationen har redovisat sitt tilläggsuppdrag genom betänkandet Främja, Skydda, Övervaka FN:s konvention om rättigheter för personer med 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 funktionsnedsättning (SOU 2009:56). Förslagen bereds inom . Delegationen samarbetar även med Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) med att ta fram uppföljningsbara indikatorer för ett urval av de mänskliga rättigheterna. Myndigheter, kommuner och landsting Samtliga länsstyrelser och nio andra myndigheter som i regleringsbreven hade i uppdrag att på olika sätt arbeta med frågor om mänskliga rättigheter har återrapporterat dessa i samband med årsredovisningen . Tyngdpunkten i redovisningarna ligger på kompetensutveckling kring mänskliga rättigheter. har samtliga länsstyrelser och sex andra myndigheter fått uppdrag relaterade till de mänskliga rättigheterna. för utveckling i staten () fick i uppdrag av regeringen att redovisa hur ett uppdrag om ett offentligt etos kan utformas . Syftet är bland annat att offentligt anställdas kunskaper om och förståelse för statsförvaltningens gemensamma värdegrund utgående från demokrati och mänskliga rättigheter ska öka. Statskontoret redovisade en utvärdering av uppdraget till vissa länsstyrelser att ta fram handlingsplaner för mänskliga rättigheter. Statskontoret konstaterade bland annat att det är oklart om arbetet med handlingsplaner påverkat länsstyrelsernas arbete för mänskliga rättigheter. Statskontoret rekommenderade att regeringens styrning bör vara långsiktig och företrädesvis ske formellt genom instruktion och informellt genom dialog med myndighetscheferna. Länsstyrelseinstruktionen innehåller krav relaterade till de mänskliga rättigheterna. Myndighetsstyrningen inom området mänskliga rättigheter sker till större del än tidigare genom myndighetsdialogen. Generellt har myndighetsstyrningen på området lett till en ökad medvetenhet om myndighetens eget ansvar för de mänskliga rättigheterna och i vissa fall även till att myndigheter tagit egna initiativ till nätverkande eller kunskapsinhämtning inom området. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kommunerna och landstingen har en viktig roll och ett stort ansvar för att fullföljer sina åtaganden om mänskliga rättigheter. kommuner och landsting har som inriktningsmål för att verka för att medlemmarna får det stöd de behöver för att leva upp till det långsiktiga målet full respekt för de mänskliga rättigheterna. kommuner och landsting anordnade ett internationellt seminarium om systematiskt arbete för mänskliga rättigheter på lokal nivå i samarbete med . Som uppföljning till seminariet har för lokal och regional demokrati utsett en rapportör om lokala och regionala myndigheters ansvar för de mänskliga rättigheterna. Den handbok i mänskliga rättigheter på nivå, som , på regeringens uppdrag tog fram , har haft stor efterfrågan. Delegationen för mänskliga rättigheter har genom ett uppdrag till tagit fram en fördjupad studie i vilken man sett närmare på 16 kommuners arbete med de mänskliga rättigheterna. Studien ger bland annat flera exempel på kommuner som kommit långt i sitt människorättsorienterade arbete. Den pekar också på att rättighetsperspektivet vanligtvis är underförstått snarare än uttryckligt uttalat och att människorättsarbetet i de undersökta kommunerna överlag är inriktat på specifika perspektiv och grupper som exempelvis barnets rättigheter. Ett antal kommuner har även bildat ett nätverk för mångfald och mänskliga rättigheter, som bland annat genomför utbildning kring mänskliga rättigheter. God kunskap om de mänskliga rättigheterna bland beslutsfattare främst inom den offentliga sektorn är en förutsättning för att regeringens långsiktiga mål, full respekt för de mänskliga rättigheterna, ska kunna uppfyllas. utredde hur de mänskliga rättigheterna beaktas i högskoleutbildningen. I sin rapport som överlämnades , har identifierat 29 examensbeskrivningar där undervisning om mänskliga rättigheter är ett krav och konstaterar att denna är integrerad och förhållandevis väl Verket noterar även att det finns områden som bör utvecklas, bland annat att undervisningen om mänskliga rättigheter ofta inte är kopplad till svenska förhållanden, att rätten till hälsa och kulturella rättigheter sällan behandlas samt att det finns utrymme för större samverkan mellan olika ämnen. Delegationen för mänskliga rättigheter har inlett ett arbete om verksamhetsanpassade utbildningsmodeller för ett urval av kommuner, landsting och statliga myndigheter. Bland annat har representanter från rättväsendet i , och kommun genomgått en utbildning i tre steg som bygger på att ha kunskap om mänskliga rättigheter, att arbeta med mänskliga rättigheter samt att agera utifrån mänskliga rättigheter. ingick ett avsnitt om mänskliga rättigheter i interna chefsutbildning. Dessutom har över 200 nyanställda inom och genomgått introduktionskursen för nyanställda i vilken nästan en halvdag ägnas åt de mänskliga rättigheterna. Utbildning om mänskliga rättigheter inom är en av åtgärderna i den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter. Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter fortsätter att vara regeringens viktigaste verktyg för att informera om mänskliga rättigheter. 2009 motsvarade antalet besökare . Webbplatsen har anpassats för att vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning och har en uppdaterad grafisk design för att öka användbarheten. För att regeringens långsiktiga mål, full respekt för de mänskliga rättigheterna i , ska kunna uppnås krävs ett fortsatt systematiskt angreppssätt. Genomförandet av den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna följs internt inom av den interdepartementala arbetsgruppen för mänskliga rättigheter. Halvtidsutvärderingen visade att det stora flertalet åtgärder genomförs enligt tidsplanen. De mänskliga rättigheterna har fått ökad synlighet i propositioner och andra regeringsbeslut. Att regeringen på detta sätt arbetar med att lyfta upp de mänskliga rättigheterna har bidragit till att öka kännedomen om dem. Delegationen för mänskliga rättigheter i har bidragit till ökad kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna i myndigheter, kommuner och landsting. En indikation på ökad kunskap om och intresse för frågor om de mänskliga rättigheterna ute i samhället är även att SKL och vissa myndigheter tagit egna initiativ angående respekten för de mänskliga rättigheterna. SKL har bland annat genomfört ett internationellt seminarium om systematiskt arbete för mänskliga rättigheter på lokal och regional nivå. Ett annat tecken på att intresset för de mänskliga rättigheterna växer är den stadigt ökande besöksfrekvensen på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter. 9.7Resultatredovisning för integritet, yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning 9.7.1Indikatorer och tidigare mål Målet för integritet, yttrandefrihet och rättssäker förvaltning var att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. De myndigheter som bidrar till måluppfyllelsen för verksamhetsområdet är Justitiekanslern och Datainspektionen. Justitiekanslerns del av målet är att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Datainspektionen ska bidra till målet genom att värna integriteten vid behandling av personuppgifter. Regeringens övergripande bedömning är att målet i huvudsak har uppfyllts. Justitiekanslern och Datainspektionen har i allt väsentligt bedrivit sina respektive verksamheter på ett effektivt sätt och med god kvalitet. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Antalet inkomna ärenden hos Justitiekanslern minskade från ca 8 2007 till ca 8 500 ärenden . Minskningen hänför sig främst till tillsynsärenden. Antalet avgjorda ärenden ökade från drygt 8 400 ärenden till drygt 8 600 ärenden . Antal ärenden i balans minskade från drygt 1 700 till ca 1 600. Justitiekanslern har bedrivit tillsyn över den offentliga verksamheten genom klagomålshantering, egeninitierad granskning, genomgång av myndigheternas ärendeförteckningar och viss inspektionsverksamhet. Justitiekanslerns allmänna intryck av den länsrätt och de myndigheter som inspekterades var att verksamheterna i allt väsentligt fungerade väl. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har fortgått . har en stor del av anmälningarna även avsett publiceringar som har fallit utanför det grundlagsskyddade området. Många ärenden rör exempelvis publiceringar på Internet där webbplatsen inte omfattats av den s.k. databasregeln i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen. Detta innebär att ärendena ska hanteras av allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. I de fall där Justitiekanslern har vidtagit någon form av åtgärd har det oftast rört sig om anmälningar om ifrågasatt hets mot folkgrupp. kom 2 654 skadeståndsärenden in till myndigheten jämfört med 2 491 ärenden . Mer än hälften av ärendena avsåg frihetsinskränkningar. betalades ca ut i ersättning enligt reglerna om ersättning vid frihetsinskränkning. Jämfört med 2007 har dessa kostnader ökat med . Det beror på att det blivit fler ärenden men också på att betydligt fler ärenden har föranlett utbetalningar överstigande jämfört . Inkomna ärenden rörande integritetsfrågor minskade något . Minskningen hänför sig till ärenden om allmän kameraövervakning och beror på att antalet ansökningar till länsstyrelser om tillstånd till allmän kameraövervakning har minskat. inkom drygt 2 000 ärenden om rättshjälp till myndigheten vilket är något färre än . Överklagande av beslut har skett i 58 ärenden och av de ärenden som avgjorts av 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 domstolar har Justitiekanslern helt eller delvis vunnit bifall i av fallen. Datainspektionen har arbetat för att säkra individens rätt till integritet genom sin tillsyn över behandlingen av personuppgifter samt tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Tillsyn över behandlingen av personuppgifter lade Datainspektionen av sina resurser på verksamhetsgrenen tillsyn över behandlingen av personuppgifter. Myndigheten har riktat in verksamheten mot känsliga områden, nya företeelser samt områden där risken för integritetskränkning är särskilt stor. Exempel på frågor som stått i fokus för tillsynen är hanteringen av kunddata, elektroniska spår i kollektivtrafiken, e- förvaltning, nya system för hanteringen av personuppgifter i skolan, kameraövervakning i skolan, GPS-övervakning av tjänstefordon, samt genetisk självtestning på Internet. Tillsynen har omfattat kommuner, statliga myndigheter samt privata företag och har utformats som fältinspektioner, skrivbordsinspektioner och enkätinspektioner. Det totala antalet inledda tillsynsärenden inom verksamhetsområdet uppgick till 113. Antalet avslutade ärenden uppgick till 94. Myndighetens arbetssätt har effektiviserats så att många frågor har kunnat lösas på ett tidigt stadium utan att ett tillsynsärende har behövt initieras. Datainspektionen har arbetat aktivt med sin informationsverksamhet. Myndigheten har bland annat fokuserat på att utveckla sina mediekontakter och sin hemsida, besvara frågor samt arrangera särskilda utbildningstillfällen för de drygt 3 500 personuppgiftsombud som finns vid olika myndigheter och andra organisationer. Vidare har Datainspektionen deltagit i internationellt samarbete i frågor som rör skydd för personuppgifter och personlig integritet samt i EU:s gemensamma tillsyn på dataskyddsområdet. Datainspektionens arbete med att bidra till utvecklingen av en effektiv och rättssäker elektronisk förvaltning fortsatte . Bland annat genomfördes tillsyn vid kommuner och statliga myndigheter. Informationsmaterial om hur arbetet med att utveckla en effektiv och rättssäker elektronisk förvaltning bör bedrivas togs även fram. Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet gick av Datainspektionens resurser till verksamhetsgrenen Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Datainspektionen påbörjade 13 tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen. 19 ärenden avgjordes. Tillsynen präglades 2008 liksom föregående år av de tjänster som erbjuder kreditupplysningar via Internet och SMS. Dessa tjänster tillhandahålls under åberopande av grundlagsskydd vilket innebär att kreditupplysningslagens bestämmelser om legitimt behov och kreditupplysningskopia inte behöver tillämpas när företagen lämnar ut kreditupplysningar. En översyn av förhållandet mellan kreditupplysningslagen och yttrandefrihetsgrundlagen i fråga om den beskrivna problematiken bedrivs i . Vad gäller Datainspektionens arbete med tillstånd och tillsyn enligt inkassolagen bedömer myndigheten att inkassobolagen i allt väsentligt följer god inkassosed. har 143 tillsynsärenden påbörjats och lika många har avslutats. Insatser av myndigheter inom andra utgiftsområden har låtit översätta grundläggande informationsmaterial om åklagarverksamheten till de territoriellt bundna minoritetsspråken samiska (nordsamiska), finska, och meänkieli. Bland annat har information till målgrupper som är direkt berörda av åklagarverksamheten brottsoffer, misstänkta, vittnen och ungdomar översatts. Informationen har publicerats på webbplats . har Justitiekanslern uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. Det är positivt att målet att minska antalet ärenden i balans uppfyllts då ärendebalansen ökat . Minskningen av ärendebalansen beror bland annat på att antalet avgjorda ärenden ökade. I genomsnitt avverkade varje handläggare 480 ärenden . var motsvarande siffra 470 ärenden per handläggare. Sammantaget gör regeringen bedömningen att Justitiekanslern uppvisat ett gott verksamhetsresultat 2008. har Datainspektionen i allt väsentligt uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. När det gäller tillsynen över behandlingen av personuppgifter bedöms målet ha uppnåtts. Målet för kreditupplysningsverksamheten har inte kunnat uppfyllas. Som framgått av det föregående är detta dock hänförligt till förhållanden som myndigheten inte råder över. Beträffande inkassoverksamheten har verksamhetsmålet uppfyllts. Sammantaget bedömer regeringen att Datainspektionen uppnått ett i stort sett gott verksamhetsresultat. har inte haft några invändningar revisionsberättelse avseende , Justitiekanslern och Datainspektionen. Det övergripande målet för demokratipolitiken uppfylls framförallt genom insatser och strategier inom ramen för områdena demokrati och deltagande, mänskliga rättigheter samt 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 integritet, yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning. För att uppnå en levande demokrati, där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras, krävs att det finns starka och väl fungerande demokratiska institutioner. Det krävs även att den offentliga makten ska utövas med respekt för de mänskliga rättigheterna samt att alla människor har goda möjligheter till insyn, inflytande och ansvarsutkrävande. Regeringen kommer att verka för en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund ska vara delaktiga i och medansvariga för. och bidrar med sin verksamhet till de mål som är uppsatta för demokratipolitiken. Målet för området demokrati och deltagande är att stärka individens närhet till de politiska besluten genom förbättrade möjligheter till aktivt deltagande och ansvarsutkrävande samt att skapa en god social sammanhållning där individens rätt till självbestämmande inte inskränks av andra individer. Arbetet med demokrati och deltagande genomförs framförallt genom följande strategier: -goda möjligheter till insyn och inflytande, -förstärkta möjligheter till ansvarsutkrävande, -dialog för en förstärkt gemensam värdegrund, -motverka och förebygga hot mot demokratin. Nedan följer en utförligare beskrivning av vilken inriktning som gäller för varje strategi. Efter det följer en presentation av arbetet med mänskliga rättigheter. Goda möjligheter till insyn och inflytande Vårt representativa politiska system rymmer möjlighet till medborgardialog där invånarna kan 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 uppleva närhet till de politiska besluten. Detta innebär en representativ deltagardemokrati där invånarna har möjligheter till inflytande. Regeringen vill ge stöd åt demokratiskt medborgarengagemang och förtroende för politiken genom att främja vidgade möjligheter till engagemang för så stora medborgargrupper som möjligt. Detta görs genom att stödja utvecklingen inom kommuner och landsting, samt genom att på olika sätt främja tillgänglighet och deltagande. En lokal och medborgarnära utveckling av demokratin minskar avståndet mellan medborgare och beslutsfattare. Att vidga möjligheten till inflytande är en kontinuerlig process. Som en konsekvens av detta ser regeringen över en rad åtgärder för vidgat medborgarinflytande, både nu och för framtiden. Tillgången till Internet är så stor att ett stort antal personer på ett naturligt sätt använder sig av det, vilket även innebär att många tjänster som stat och kommun tillhandahåller når allt fler. Tekniken bidrar till att hitta nya, enklare och snabbare vägar att kommunicera och kan därmed underlätta deltagande och möjligheten för invånarna att komma närmare och påverka beslutsfattandet. Informationsflödet underlättas liksom den politiska debatten. Tillgång till Internet kan även vidga demokratiskt deltagande och ge en större transparens och tillförlitlighet till demokratiska institutioner och processer. Detta kan ske genom t.ex. dialog, IT- plattformar, e-petitioner och medborgarförslag. Lokala folkomröstningar är en annan intressant form. Olika förutsättningar att praktiskt ta del av möjligheterna med den nya tekniken skapar dock behov av stöd för vissa grupper. E-demokrati inklusive vidgade möjligheter för medborgaren att delta kan leda till att förebygga och minska utanförskap. Om alla ges möjlighet att delta kan det leda till en känsla av tillhörighet och delaktighet i den demokratiska processen. Respekten för det demokratiska samhället kan därmed stärkas. Ett vitalt civilt samhälle är av största vikt för en levande demokrati. Regeringen avser därför att främja ökad kunskap om nya metoder för politiskt deltagande. Intresseområdet omfattar effektivisering av förvaltningen med ny metodik och teknik och även ökat användar- och invånarinflytande i anslutning till begreppet e- demokrati. Regeringen vill främja möjligheterna till medborgardeltagande via kommunala paneler, samråd, dialoger, e-petitioner och konsultationer. I ett fortsatt nära samarbete med Kommuner och Landsting kan dessa metoder vidareutvecklas, synliggöras och tillgängliggöras. Regeringen främjar vidgade medborgardialoger där invånarna i ökande grad har möjlighet att uppleva närhet till de politiska besluten och själva utöva inflytande. Detta är ett centralt moment inom e-demokratin. Regeringen främjar också forskning om e- demokratiska processer, utförd med stöd av de statliga forskningsråden. Kommuner och Landstings medborgardialogprojekt med utvecklingen av en IT- plattform ska redovisas .