prop · GX0341 · 2009-10-23 00:00:00 — Regeringen föreslår att den 3SJV, Merkostnader och mervärden i svenskt jordbruk, rapport 2005:3 och SJV, Jordbrukets kostnader för produktionsmedel i EU skillnader i beskattning m.m., rapport 2006:26. 4SJV, Jordbrukets utveckling, lägesrapportering nr 14, . återföring av den uppburna skatten som har skett till Prop. 2009/10:41 jordbruksnäringen ska upphöra, men med fördröjning, vilket innebär att återföring kommer att ske både 2010 och 2011. 10 Privatinförsel av cigaretter Regeringens förslag: Beskattningen av privatinförsel av cigaretter från ska upphöra men tillämpas retroaktivt . Skälen för regeringens förslag: Eftersom har meddelat att landet har uppnått den fastställda minimibeskattningen av cigaretter inom EU, vilket har bekräftats av Europeiska kommissionen, finns det inte längre grund för att beskatta privatinförsel av cigaretter från . Beskattningsbestämmelserna i detta avseende föreslås därför upphöra att gälla och inte tillämpas . Förslaget föranleder ändringar i 2 § lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror. I detta avsnitt redovisas miljöeffekter, offentligfinansiella effekter, samhällsekonomiska effekter, effekter av administrativa kostnader samt generella effekter för näringsliv och hushåll. För mer detaljerad redovisning av speciellt effekter för näringsliv och hushåller vad gäller flertalet av förslagen om förändrade koldioxid-, energi- och fordons- skatter, se Effektivare skatter på klimat- och energiområdet (Ds 2009:24). För en mer detaljerad redovisning av effekter för vissa specifika förslag se utredningsbetänkandet om slopad avfallsförbrän- ningsskatt Skatt i retur (SOU 2009:12), promemorian Skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper (Fi2009/4833) och promemorian Slopad skatt på gödselmedel (Fi2009/6027). Det svenska målet för minskade utsläpp av växthusgaser innebär en reduktion av utsläppen av växthusgaser om utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, vilket motsvarar en reduktion av jämfört med utsläpp. För att nå målet ska utvecklade ekonomiska styrmedel sammantaget minska utsläppen av växthusgaser med till 2020 enligt klimatproposition (prop. 2008/09:162, s.12 och 60). koldioxidekvivalenter motsvarar av utsläppen från . Det är den mängd koldioxid som ungefär släpps ut från användandet av knappt 800 000 personbilar (fordonsparken i består av ca 4 500 000 personbilar). Förslagen i denna proposition bedöms samman- taget leda till en reduktion av utsläppen med koldioxidekvivalenter. Det finns uppenbara svårigheter att korrekt ange minskning av kol- dioxidekvivalenter utsläpp för respektive skatteförändring. Det finns många faktorer som påverkar utsläppen såsom oljepris, teknisk utveck- ling och konjunkturutveckling. I syfte att analysera utvecklingen i förhållande till målen genomförs en kontrollstation 2015. Kontroll- stationen kan komma att leda till justeringar av styrmedel. På grund av denna kontrollstation anges minskningar av utsläppen till 2015. Utsläpps- reduktionerna redovisas i detalj klimatproposition (se tabell i prop. 2008/09:162, s. 237239) 11.2.1Åtgärder utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Förslaget om att 2011 höja koldioxidskatten från av den generella nivån för fossila uppvärmningsbränslen för industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter och för jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna bedöms leda till att kol- dioxidutsläppen minskar med . När skatten ytterligare höjs till 2015 bedöms de årliga koldioxidutsläppen minska med . Förslagen om höjd begränsningsnivå inom 0,8-procentregeln till 2011 och med slopande av regeln 2015 samt minskad åter- betalning av koldioxidskatten för dieselolja i jordbruks- och skogsbruks- maskiner, per liter, bedöms reducera utsläppen av koldioxid relativt marginellt. Omläggningen av energiskatt efter energiinnehåll på fossila uppvärm- ningsbränslen för hushåll, service och värmeverk på per kWh innebär att naturgas och kol beskattas högre jämfört med nuvarande beskattning. Energiskattesatsen på eldningsolja är referensnivå och ändras inte. Förbrukningen av naturgas och kol kan reduceras något med marginellt lägre koldioxidutsläpp som följd. Förslaget om att införa energiskatt per energiinnehåll för fossila uppvärmningsbränslen för industrin utanför handelsystemet och för jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna bedöms leda till att koldioxidutsläppen begränsas med . 11.2.2Åtgärder inom EU:s system för handel med utsläppsrätter Förslaget om att slopa koldioxidskatten för industrianläggningar inom EU:s system för handel med utsläppsrätter medför inte ökade koldioxid- utsläpp. En koldioxidskatt i reducerar inte de totala koldioxid- utsläppen från utsläppskällor inom handelssystemet, utan påverkar endast var utsläppen sker inom handelssystemet. Det innebär att alla för- Prop. 2009/10:41 ändringar av beskattning av fossila bränslen inom handelssystemet inte får någon global klimateffekt. Om fossilbränsleförbrukningen ökar inom kan det dock försvåra uppfyllande av målet för andel förnybar energi i . Förslaget om att sänka koldioxidskatten från i kraft- värmeanläggningar inom handelssystemet innebär, tillsammans med införandet av energiskatt på fossila uppvärmningsbränslen, ungefär samma totala skattebelopp som för eldningsolja. Skatten på natur- gas ökar dock med motsvarande per kWh jämfört med nuvarande nivå i kraftvärmeanläggningar. Nuvarande koldioxidskatt i värmeverken på av generell nivå kvarstår. Det innebär följaktligen att de föreslagna ändringarna som rör kraftvärme- och värmeverk inom handelssystemet inte försvårar uppfyllandet av målet för andel förnybar energi jämfört med nuvarande regler. 11.2.3Fordonsskattereform inklusive höjd energiskatt på dieselolja Totalt sett bedöms fordonsskattereformen inklusive höjd energiskatt på dieselolja minska koldioxidutsläppen med ca . Cirka hälften av utsläppsreduktionen bedöms komma från personbilar och hälften från övriga fordon. Den höjda energiskatten på dieselolja bedöms bidra med utsläppsreduktioner på ca av dessa och övriga följer av den ökade koldioxidrelateringen av fordonsskatten. Effekterna på koldioxidutsläppen av sänkt fordonsskatt för dieseldrivna personbilar, samt för tunga lastbilar och bussar, är osäker. Å ena sidan innebär sänkt fordonsskatt att det är billigare att köra bil vilket tenderar att öka koldioxidutsläppen, men å andra sidan innebär lägre fordonsskatt för dieselpersonbilar en ökad stimulans till att köpa och äga dieseldrivna personbilar (i stället för bensinpersonbilar), vilket tenderar att minska koldioxidutsläppen. Sammantaget bedöms effekterna på koldioxid- utsläppen av dessa förslag vara oförändrade. Skattens nuvarande styreffekt består huvudsakligen i att skattepliktigt hushållsavfall transporteras för förbränning i kraftvärmeanläggning, medan icke skattepliktigt avfall transporteras till värmeanläggningar. De skattemässigt drivna avfallstransporter beror på att skattenivån sammanlagt är lägre för förbränning i kraftvärmeanläggningar jämfört med värmeanläggningar. Ett avskaffande av avfallsförbränningsskatten eliminerar en stor del av de företagsekonomiska incitamenten att skatte- optimera med avseende på var olika typer av avfall ska förbrännas. Som en konsekvens härav kommer avfallstransporterna att minska. Skatten har inte haft någon mätbar effekt på utsläppen av koldioxid. I och med att koldioxidskatten höjs med per kilogram för att finansiera slopandet av avfallsförbränningsskatten säkerställs mer än väl att ambitionen i den svenska klimatpolitiken inte sänks. 11.2.5Skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper En befrielse från fordonsskatt förväntas påverka valet vid inköp av nya bilar på så sätt att efterfrågan på personbilar som är mindre skadliga för miljön ökar. Genom att använda koldioxidutsläpp eller bränsle- förbrukning som kriterium för att omfattas av skattebefrielsen gynnas bilar med låg klimatpåverkan. Skattebefrielsen kan således fungera som en kombination av information och ekonomiskt incitament till nybilsköpare. En fordonsskattebefrielse bedöms ha åtminstone lika stor effekt på nybilsköpare som den koldioxidbaserade skatten har haft i sin nuvarande utformning. Förslagets effekter på miljön bedöms huvudsakligen vara långsiktiga eftersom lättnaden endast påverkar nybilsförsäljningen. Fordons- skattebefrielsen kan dock särskilt öka efterfrågan på nya dieseldrivna personbilar och personbilar som kan drivas med etanol eller gas, eftersom dessa fordon generellt sett får en större årlig fordons- skattebefrielse än en motsvarande bensindriven personbil. 11.2.6Slopad skatt på gödselmedel Skatten har tidigare beräknats minska utlakningen från jordbruksmarken med ca kväve . Av detta kväve är det enbart en del som når havet beroende på den avgång som sker i form av kvävgas på vattnets väg till havet. Läckaget från har minskat kraftigt . Jordbrukets belastning av kväve till havet har beräknats vid ett antal tillfällen. Resultaten för dessa beräkningar är dock inte direkt jämförbara. Tidiga beräkningar visar på att utlakningen minskade (ca ) . Därefter har utlakningen beräknats minskat med ytterligare . uppskattas de svenska utsläppen till haven av kväve motsvara runt . Kadmiumtillförseln har minskat både beroende på minskad användning av fosforgödselmedel men särskilt beroende på de insatser som gjorts av näringen. Bl.a. har de ledande gödselmedelsföretagen arbetat för att de mest använda produkterna ska innehålla låga halter av kadmium. utgör nedfall, användningen av stallgödsel och slam de stora tillförselkällorna. Då ett högt kadmiumintag kan leda till negativa hälsoeffekter får möjligheter att genomföra andra åtgärder övervägas för att tillförseln av kadmium via gödselmedel till åkermarken ska begränsas. Sammanlagt beräknas förslagen i denna proposition öka skatteintäkterna med 0,09 mdkr 2010, 0,12 mdkr 2011 och ca 2 mdkr varaktigt (efter det att samtliga skatteförslagen börjat tillämpas 2015). För redovisning av offentligfinansiella effekter för respektive förslag i denna proposition, se budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, volym 1, tabell 7.8, s. 192). Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ett femårigt program för effektivare energianvändning som ska finansieras inom ramen för energibeskattningen. Programmet tillförs 0,3 mdkr , utöver dagens politik. Förslagen om höjning av koldioxidskatten 2010, samordning av ekonomiska styrmedel för anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, slopad avfalls- förbränningsskatt samt skattebefrielse från fordonsskatt för personbilar med bättre miljöegenskaper medför sammanlagt ökade skatteintäkter med 0,3 mdkr. Det är dessa intäkter som finansierar programmet för effektivare energianvändning 2010. Beskattning är det styrinstrumentet utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter som bedöms leda till att uppsatta mål kan nås kostnads- effektivt, dvs. till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. har analyserat vissa skatteförslag från Klimat- beredningen5. Analysen visar att en minskad nedsättning av koldioxid- skatten för industri utanför handelsystemet och för jord- och skogsbruket leder till reduktion av koldioxidutsläpp till en låg marginalkostnad. Dessa åtgärder kan således motiveras av samhällsekonomiska skäl. I samman- hanget bör också nämnas att den energiintensiva industrin i allt väsentligt ingår i handelssystemet och därmed inte påverkas av dessa minskade nedsättningar. Risken för koldioxidläckage bedöms därför vara mindre än innan den energiintensiva industrin var inkluderad i handels- systemet. Även förslaget om höjd begränsningsnivå inom 0,8-procentregeln till med slopande av regeln 2015 bedöms öka den samhälls- ekonomiska effektiviteten. Förslagen om energiskatt per energiinnehåll för fossila uppvärmningsbränslen bedöms främja att målen om andel förnybar energi och effektivare energianvändning nås till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Höjningen av energiskatten på dieselolja i kombination med sänkt fordonsskatt bedöms öka den samhällsekonomiska effektiviteten i upp- fyllandet av klimat- och energipolitiska mål, eftersom en minskad årlig fordonsskatt (fast kostnad) ersätts med ökad skatt på bränsleförbrukning (rörlig kostnad). Om ekonomitankning visar sig öka väsentligt som en följd av högre energiskatt på dieselolja kan den samhällsekonomiska 5 En samhällsekonomisk granskning av Klimatberedningens handlingsplan för svensk klimatpolitik, nr . effektiviteten mindre skatteintäkter till och att de koldioxid- utsläpp som härrör från ökad ekonomitankning ökar grannländernas De administrativa kostnaderna för bedöms reduceras mar- ginellt till följd av förslaget om att slopa 0,8-procentsregeln. Slopande medför även ett enklare regelverk för berörda företag. Slopandet av avfallsförbränningsskatten och slopandet av skatten på handelsgödsel innebär något reducerade administrationskostnader för och berörda företag. Införandet av skatteplikt för biogas (metan som framställs av biomassa) samt kontroll av uppfyllande av hållbarhets- kriterierna för biobränsle medför något ökade kostnader för och berörda företag. Sänkningen av fordonskatten för tunga fordon ned till EU:s miniminivå innebär en förenkling av fordonsskatteuttaget, vilken bedöms underlätta för både och berörda fordons- ägare. Övriga förslag bedöms inte leda till i någon större utsträckning förändrade administrationskostnader för företag eller myndigheter. Förslagen är inte av sådan beskaffenhet att någon ökad måltill- strömning till de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms äga rum. Vad gäller befrielsen från fordonsskatt för miljöbilar kan dock antalet omprövningsärenden för öka om uppgifter från bilens tillverkare eller generalagent inte lämnas i nära anslutning till registreringen av en sådan bil som saknar typgodkännande. Eftersom typgodkännande är en förutsättning för registrering av bilen kommer en eventuell ökning av antalet omprövnings- ärende av detta skäl endast att vara aktuellt . Sammantaget bedöms de eventuellt ökade kostnaderna som förslagen kan innebära för statsbudgeten inrymmas i befintliga anslag. 11.6 Effekter för näringslivet Hur fossilbränsleintensiv produktionen är, blir en avgörande faktor för effekten. Andra viktiga faktorer är i vilken grad företagen kan: Byta till andra bränslen som inte beskattas högre. Övervältra kostnaden så att lönekostnaden reduceras. Övervältra kostnaden på köparen. Det är generellt sett lättare att byta från fossila bränslen till biobränslen när bränslet används för uppvärmning än när det används i industriprocesser eller råvara i en produkt. bränslen medför sannolikt störst påverkan på företag som är fossil- bränsleintensiva och verkar på en konkurrensutsatt internationell marknad med begränsad möjlighet att övervältra kostnaden på köparen. En viktig faktor blir om konkurrerande företag i andra länder har motsvarande miljöreglering avseende koldioxidutsläpp. förutsättningarna i försämras så att koldioxidläckage uppstår, är det en icke önskvärd effekt ur klimatsynpunkt. Även om koldioxid- Prop. 2009/10:41 läckage inte uppstår kan konkurrenskraften gentemot andra mindre fossilbränsleintensiva varor försämras, vilket är en önskvärd effekt ur Skatteförändringarna kan även leda till att en hel del företag utvecklas positivt. De positiva effekterna kan bli speciellt påtagliga för producenter av förnybar energi och för företag som producerar energisnåla produkter. Den samlade effekten beror även på ersättningsmöjligheter till andra bränslen, effektiviseringsmöjligheter, möjligheter att övervältra skatte- kostnaden på löntagare och på marknadssituationen, dvs. möjligheter att överföra skattekostnaden på köparen. Förslaget om befrielse från fordonsskatt för personbilar med bättre miljöegenskaper väntas inte medföra något administrativt merarbete för små företag i förhållande till större företag i form av förändrade rutiner, ytterligare uppgiftslämnande eller liknande. Viktiga faktorer för storleken på effekterna är i vilken grad hushållen kan: Substituera till andra bränslen som inte får höjd skatt. Ändra sina konsumtions- och transportmönster. Genom att exempelvis investera i en ny bil som är effektivare eller förbrukar icke-fossila drivmedel kan hushållen reducera skattekost- naderna. Beskattning av bränsle är oftast regressiv, vilket betyder att den relativa skattebelastningen för hushåll minskar med ökad inkomst. Exempelvis tenderar låginkomsthushåll överlag att spendera en större andel av sin inkomst på fossil energi och därigenom även på koldioxid- och energiskatterna. Skatteintäkterna som uppstår kan, å andra sidan, användas till att kompensera dessa hushåll i fall det anses fördel- ningspolitiskt önskvärt. 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagförslag 2.2 I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . Nya skattebelopp, som tillämpas , anges i tabellen i paragrafens första stycke. De skattebelopp som gäller för 2009 framgår av förordningen (2008:853) om fastställande av omräknade belopp för energiskatt och koldioxidskatt för . Detta innebär att de skattebelopp som anges i den nuvarande lydelsen av paragrafen i lagförslaget avser de skattesatser som gällde (enligt SFS 2007:1393). De förändringar som sker i skattebeloppen i paragrafens första stycke innefattar således dels den indexomräkning som skett , dels de förslag till skattesatsförändringar som presenteras i denna proposition. Dessa förslag rör den indexomräkning av koldioxid- och energiskattesatserna som grundar sig på prisutveckling samt därutöver en höjning av koldioxidskatten med belopp motsvarande per kilogram koldioxid. För exempelvis bensin, miljöklass 1, utgjorde således den totala skatten per liter (varav energiskatt och koldioxidskatt) och per liter (varav energiskatt och koldioxidskatt). Indexomräkningen innebär en sänkning av skattebeloppen för energiskattens del och för koldioxidskattens del. Vad gäller koldioxidskatten tillkommer dock den höjning av koldioxid- skatten som föreslås i avsnitt 6.3, motsvarande per kilogram kol- dioxid. Detta innebär för bensinens del en koldioxidskattesats om per liter, dvs. den sammantagna effekten av indexomräkning och höjning med per kilogram koldioxid resulterar i samma beloppsmässiga koldioxidskatt, uttryckt per liter . Paragrafens tredje stycke om indexomräkning slopas, i likhet med reglerna om sådan omräkning i 2 kap. 10 §, eftersom indexomräkningen beaktas vid fastställandet av skattesatserna i paragrafens första stycke. Bestämmelser om indexomräkning för koldioxid- och energiskatte- satserna på bränslen, som genomförs av regeringen i förordning inför nästkommande kalenderår, återinförs dock inför . Detta sker lagtekniskt genom att en ny paragraf, 2 kap. 1 b §, införs, se vidare författningskommentaren i anslutning till detta lagrum under avsnitt 12.3 nedan. Nya skattebelopp, som tillämpas , anges i paragrafens första stycke. De skattebelopp som gäller framgår av förordningen (2008:853) om fastställande av omräknade belopp för energiskatt och koldioxidskatt för . Detta innebär att de skattebelopp som anges i den nuvarande lydelsen av paragrafen i lagförslaget avser de skattesatser som gällde (enligt SFS 2007:1387). Till följd av lagändringen görs indexomräkning för och framåt av regeringen, genom förordning, med stöd av bestäm- melserna i paragrafens andra och tredje stycken. I samband med lagändringen kommer samtliga materiella regler för indexomräkningen att finnas i anslutning till skattesatserna för bränslen respektive el. Detta innebär att alla relevanta regler för bestämmandet av energiskatten på el finns i 11 kap. 3 § eftersom hänvisningen till motsvarande regler för bränslen i 2 kap. 10 § slopas. Paragrafens tredje stycke om avdrag för vindkraftproducerad el (den s.k. miljöbonusen) slopas. Detta innebär att den avtrappning av avdraget som inleddes nu slutförs. 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagförslag 2.3 I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . I paragrafens första stycke tas hänvisningarna till hushållsavfall i 2 kap. 4 a § bort eftersom skatten på detta bränsle slopas. Upphävande av 4 a § I paragrafen regleras skatten på fossilt kol i hushållsavfall. Eftersom skatten på detta bränsle slopas upphävs paragrafen. Angående ändringen i punkt 2 se kommentaren till 1 kap. 2 §. Upphävande av 14 § Paragrafen reglerar skattskyldigheten avseende skatt på hushållsavfall. Eftersom skatten slopas upphävs paragrafen. Upphävande av 4 a § Paragrafen reglerar skattskyldighetens inträde avseende förbränning av hushållsavfall. Eftersom skatten på detta bränsle slopas upphävs para- grafen. 12.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagförslag 2.4 I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . Begreppet kraftvärmeproduktion utgör ett kriterium i 6 a kap. 1 § 17 a respektive 3 § för att skattelättnader ska ges för bränslen som används för att framställa värme vid sådan produktion. förutsättningarna för att skattelättnader kan aktualiseras. verkningsgrad som måste vara uppfylld vid produktionen höjs från fem till femton procent. Som ska skattelättnaden vara kopplad till den verkliga, momentana effektiviteten och inte till en konstruktivt högsta möjliga effektivitet (jfr prop. 2005/06:125, s. 54). Nya skattebelopp, som tillämpas , anges i tabellen i paragrafens första stycke. De skattebelopp som föreslås gälla framgår av lagförslag under avsnitt 2.2. De förändringar som sker i skattebeloppen mellan lagförslag 2.2 och förevarande förslag innefattar ett flertal olika åtgärder. En justering sker av samtliga skattesatser utifrån en prognostiserad förändring av den allmänna prisutvecklingen (jfr avsnitt 7.4). Denna justering sker av föregående års skattesatser. Vidare görs en omläggning av energi- skattesatserna efter energiinnehåll som innebär justeringar av skatte- nivåerna för samtliga uppvärmningsbränslen (jfr avsnitt 7.1.4 och 7.1.5). Vidare höjs energiskatten på dieselolja (bränsle enligt punkten 3 b) enligt vad som utvecklats i avsnitt 7.2.1. Dessutom höjs koldioxidskatten för naturgas och gasol för drivmedelsanvändning, se avsnitt 6.9. Denna nya paragraf innehåller samtliga regler för den indexomräkning, som regeringen åläggs att göra i förordning för och framåt för koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen (jfr avsnitt 7.4). koldioxid- och energiskattesatser kommer således att framgå av förordning, medan däremot skattesatser följer av lagförslag under avsnitt 2.5 i denna proposition (se nedan avsnitt 12.4). Till följd av att skattefriheten för metan som framställts av biomassa (biogas) ska erhållas genom avdrag i deklarationen enligt regler i 7 kap. 4 §, slopas nuvarande regeln i första stycket 1 om undantag från skatteplikt för denna produkt (jfr avsnitt 7.3). Följdändringar är att numreringen av punkterna i paragrafens första stycke samt hänvisningen i andra stycket till en punkt i första stycket ändras. Med anledning av att punkternas numrering ändras i 2 kap. 11 § görs följdändringar i denna paragrafs andra och tredje stycken. Som vidare utvecklas i avsnitt 6.4, 6.8 och 7.1.5 ändras skattereglerna för bränslen som förbrukas för drift av stationära motorer eller som uppvärmningsbränsle vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Ändringarna innebär att en energiskatt i dessa fall tas ut med belopp som motsvarar av den generella energiskattenivån för bränslet enligt 2 kap. 1 §. Detta åstadkoms genom att befrielse medges av energiskatten. Vad gäller koldioxidskatten görs en åt- skillnad mellan om bränsleförbrukningen sker i en anläggning som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter eller inte. I det fall anläggningen omfattas av handelssystemet slopas koldioxidskatten helt, vilket åstadkoms genom befrielse för av kol- dioxidskatten. I övriga fall höjs koldioxidskatten från dagens av den generella koldioxidskattenivån.