urf · GWA5URF3 · 2009-01-01 00:00:00 — Från och med budgetpropositionen redovisas här även vilka granskningsrapporter som är slutbehandlade. Regeringens kommentarer avseende effektivitetsrevisionens enskilda rapporter samt revisionsberättelser med invändning återfinns under respektive utgiftsområde i budgetpropositionen. Regeringens kommentarer om den årliga rapporten följer vanligtvis den tematiska indelning som återfinns i den årliga rapporten. Under respektive tema redogörs först för revisionens iakttagelser och därefter för regeringens bedömning och eventuella åtgärder. Den generella och övergripande inriktningen i de årliga rapporternas slutsatser och rekommendationer gör att även regeringens kommentarer ofta ligger på ett allmänt och övergripande plan. Regeringens kommentarer till de enskilda rapporterna som redovisas inom respektive utgiftsområde är i de flesta fall mer konkreta och uttömmande. och den årliga rapporten I behandlar finansutskottet styrelsens redogörelse om den årliga rapporten, regeringens återrapportering i budgetpropositionen och övriga revisionsfrågor i ett särskilt betänkande . I betänkandena redogörs för rapportens huvudsakliga innehåll, regeringens kommentarer och eventuella åtgärder. har i samtliga fall beslutat enligt utskottets förslag att lägga redogörelsen till handlingarna. Endast har betänkandet om den årliga rapporten föranlett en debatt i kammaren. Det var i samband med rapport och en fyrpartireservation från den dåvarande oppositionen. har ingen motion väckts med anledning av den årliga rapporten. har i flera fall haft synpunkter på såväl den årliga rapporten som regeringens återrapportering. I betänkandet om 2005 års rapport konstaterar utskottet att fyra övergripande rekommendationer till regeringen samtliga är generella och övergripande till sin karaktär. Också regeringens återkoppling till de fyra rekommendationerna håller sig följaktligen på ett ganska övergripande och allmänt plan. Om man ser till de enskilda granskningsrapporter som ligger till grund för de övergripande rekommendationerna är såväl åtgärdsförslag som regeringens svar i allmänhet mer specifika. I betänkandet om den årliga rapporten sammanfattar utskottet sina synpunkter på den årliga rapporten.42 anser att den årliga rapporten fyller en viktig funktion genom att den översiktligt beskriver de viktigaste iakttagelserna från det gångna årets revision. De teman som ingår i den årliga rapporten utgår från områden inom vilka genomfört flera olika granskningar och därmed belyst problemen ur olika synvinklar. Genom den årliga rapporten erhålls därmed en helhetsbild över granskningarna på området och de slutsatser som dragit. 412005/06:FiU15 s. 15. 422008/09:FiU13 s. 17. anser att den ordning som tillämpar för den årliga rapporten till stora delar är bra men har tidigare påpekat att det inte är nödvändigt att de viktigaste iakttagelserna måste vara generella och övergripande för att redovisas i den årliga rapporten (bet. 2006/07:FiU8). Vi- dare har utskottet tidigare efterfrågat en tydlig koppling mellan valet av teman i den årliga rapporten och valet av inriktningar i granskningsplanen. I årets årliga rapport görs en koppling till granskningsplanen på så sätt att anger att tre prioriterade områden i granskningsplanen redovisas i den årliga rapporten. 6.2.5 Utredningens slutsatser och förslag Utredningen anser att den årliga rapporten fyller en viktig funktion genom att den översiktligt redovisar de viktigaste iakttagelserna från revisionen . Den tematiska struktur som tillämpats i de årliga rapporterna syftar till att möjliggöra slutsatser av mer generell och principiell betydelse. Utredningen anser att detta är en god ambition och att det är värdefullt om , i förekommande fall, kan dra generella och principiella slutsatser på olika områden. De viktigaste iakttagelserna i revisionslagens mening behöver dock inte alltid vara generella och övergripande utan kan, som finansutskottet påpekar, mycket väl vara viktiga även om de begränsas till ett mer avgränsat område och bygger på en enskild granskning.43 Viktiga iakttagelser i flera eller enstaka granskningar kan dessutom mycket väl återkomma i flera årliga rapporter. Utredningen anser att de viktigaste iakttagelserna bör ses och analyseras i ett effektivitetsperspektiv där besparingar, kostnadseffektivitet och samhällsnytta räknas in. En redovisning i den årliga rapporten av vilka effektivitetsvinster som uppnåtts till följd av revisionens iakttagelser vore en väsentlig tillgång för att bl.a. konkretisera syftet med revisionens granskningar och stärka förtroendet för revisionen. Utredningen konstaterar att de teman som redovisats i de årliga rapporterna i stora drag svarar mot inriktning av effektivitetsrevisionen. Kriterierna för valet av teman i den årliga rapporten är dock oklara i de fall de inte motsvarar granskningsplanens inriktningar. Med hänvisning till utredningens iakttagelser, slutsatser och förslag beträffande effektivitetsrevisionens inriktning (se kap. 3) går vi här inte närmare in på det hittillsvarande valet av teman. Däremot vill utredningen påpeka den bristande överensstämmelsen mellan granskningsplanens inriktningar och den årliga rapportens teman. Denna brist försvårar en uppföljning av granskningsplanernas inriktning och resultat i granskningsverksamheten och möjligheterna att göra en övergripande jämförelse mellan planens inriktningar och rapportens teman. Utredningen anser att det vore önskvärt med en nära och tydlig koppling mellan granskningsplanen och den årliga rapporten så att det klart framgår vad den årliga rapporten svarar mot. 43 2007/08:FiU8 s. 9. Utredningen ser positivt på att rapport innehåller en tydligare redovisning av iakttagelser från den årliga revisionen. I ägnas begränsad uppmärksamhet åt den årliga revisionen som gör viktiga iakttagelser av generell karaktär. Dessa iakttagelser kommer emellertid inte alltid till kännedom då revisionsberättelser och revisionsrapporter i praktiken inte når . Utredningen anser mot denna bakgrund att den årliga rapporten i större utsträckning skulle kunna redovisa riksrevisorernas övergripande iakttagelser från den årliga revisionen. Utredningen föreslår i sitt delbetänkande en ny rapporteringsordning för effektivitetsgranskningar och regeringens återrapportering.44 Förslaget innebär bl.a. att regeringen, i stället för den årliga återrapporteringen i budgetpropositionen, i en särskild skrivelse för varje granskningsrapport redovisar till vilka åtgärder man vidtagit eller planerar att vidta med anledning av granskningen. I detta betänkande föreslås att regeringen i Årsredovisning för staten bör återkomma till och redovisa om och hur de åtgärder som regeringen aviserat i dessa skrivelser har genomförts. Dessutom föreslås att regeringen i Årsredovisning för staten lämnar en samlad redovisning över vilka åtgärder som vidtagits med anledning av granskningsrapporter (se avsnitt 6.3.7). bör redovisningen i budgetpropositionen inom respektive utgiftsområde av de enskilda granskningarna finnas kvar. Det är i ett sådant sammanhang särskilt relevant att regeringen redovisar hur effektivitetsrevisionens iakttagelser har påverkat regeringens överväganden i budgetpropositionen. Med den nya rapporteringsordning som utredningen föreslår anser vi att behovet av regeringens kommentarer till den årliga rapporten till stora delar bortfaller. Den uppföljning som regeringen föreslås redovisa i Årsredovisning för staten bör ge ett gott underlag i kontrollen av regeringens åtgärder till följd av revisionens iakttagelser. Vidare bör regeringen i det sammanhanget även kunna kommentera övergripande frågor och frågor av större vikt rörande revisionen samt i förekommande fall även den årliga rapporten. Denna ordning bör kunna tillgodose behov av ett gott beslutsunderlag som regeringen kan omdisponera sina resurser från beredningen av den årliga rapporten till att i stället lämna en samlad redovisning i Årsredovisning för staten. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att den årliga rapporten fortsättningsvis lämnas endast till . Utredningens förslag om en ny rapporteringsordning innebär att regeringens återrapportering om den årliga rapporten i budgetpropositionen bortfaller. Därmed bortfaller även ett motiv för att den årliga rapporten läggs fram . Mot bakgrund av detta och utredningens förslag ovan om en nära och tydlig koppling mellan granskningsplanen och den årliga rapporten vore det, enligt utredningen, mer ändamålsenligt om den årliga rapporten lades fram i marsapril och redovisade de viktigaste iakttagelserna från det föregående kalenderåret relaterat till granskningsplanen . I detta sammanhang bör även möjligheten övervägas att slå samman den årliga rapporten med 44 2008/09:URF1 s. 5657. som vanligtvis läggs fram i marsapril . Detta skulle förtydliga årliga rapportering och möjliggöra en samtidig behandling av kort- och långsiktiga analyser av revisionens iakttagelser och resultat. Utredningens förslag om den årliga rapporten innebär en ändring i 12 § i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet som överensstämmer med den ändring som utredningen föreslog i sitt delbetänkande (s. 107) och som innebär att den årliga rapporten endast ska lämnas till . Förslaget innebär dessutom att utredningens förslag i delbetänkandet till en ny § 14b i riksdagsordningens 3 kap. (s. 101) korrigeras så att orden samt riksrevisorernas årliga rapport utgår och att förslaget till ny lydelse av budgetlagens 47 § (s. 106) korrigeras så att meningen Detta gäller även riksrevisorernas årliga rapport utgår. 6.3 Hanteringen av Årsredovisning för staten Utredningens förslag: Årsredovisning för staten bör lämnas till och revisionsberättelse över årsredovisningen bör lämnas direkt till finansutskottet i stället för till . Av detta följer att möjligheten att väcka motioner med anledning av revisionsberättelsen bortfaller. Den möjligheten har aldrig utnyttjats. Innebörden av förslaget är att hanteringsprocessen kan förkortas och att debatt och beslut med anledning av Årsredovisning för staten med största sannolikhet alltid kommer att hinnas med under vårsession. Regeringen bör en gång , i Årsredovisning för staten, återkomma till med en summering av åtgärderna med anledning av granskningar som regeringen aviserat i skrivelser till och redovisa om och hur dessa åtgärder har genomförts. Om möjligt bör även en bedömning göras av resultatet av regeringens åtgärder. I utredningsdirektiven konstateras att Årsredovisning för staten har lämnats . ska senast inom efter att den lämnats lämna en revisionsberättelse över årsredovisningen för staten. Motionsrätt har funnits på såväl årsredovisningen som den revisionsberättelse som styrelsen lämnat, vilket sammantaget gjort att ställningstagande till årsredovisningen inte har kunnat göras förrän mycket sent , ofta på vårsessionens sista dag. Utredningen bör ta ställning till vilken funktion motionsrätten fyller och se över hur årsredovisningen för staten hanteras i processen av , regeringen och . Förslag i utredningens delbetänkande har i delbetänkandet (2008/09:URF1) föreslagit (utan att föra fram det som lagförslag) att regeringen i Årsredovisning för staten ska lämna en sammanställning av vad man genomfört av de åtgärder man tidigare aviserat i skrivelser till . () anger i sitt remissyttrande att man inte är övertygad om det lämpliga i detta förslag medan anser att det bör lagfästas. Utredningen tar med anledning härav upp denna fråga på nytt. beslutar enligt regeringsformen om skatt till staten och bestämmer hur statens medel ska användas. ställer huvuddelen av statens medel till regeringens disposition. Vidare har till uppgift att granska rikets styrelse och förvaltning. Bland annat dessa förhållanden utgör en naturlig grund för att regeringen ska ha en allmän redovisningsskyldighet inför . I 44 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) stadgas att regeringen är redovisningsskyldig inför för statens medel och övriga tillgångar som står till regeringens disposition. Redovisningsskyldigheten omfattar statens verksamhet till den del den handhas av regeringen eller av myndigheter under regeringen. Det kan nämnas att i SOU 2008:125 En reformerad grundlag föreslår en reglering i regeringsformen av regeringens redovisningsskyldighet. I kapitel 9 om finansmakten förslås en ny bestämmelse under rubriken för staten med följande lydelse: Regeringen lämnar efter budgetperiodens slut en årsredovisning för staten till . Enligt 38 § budgetlagen ska regeringen , dock senast efter budgetårets slut, se till att en årsredovisning för staten lämnas till . Årsredovisningen ska innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys. Den ska även innehålla det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. De konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt beslut som regeringen fattar. Fordringar och skulder samt transaktioner mellan myndigheter, inklusive affärsverk, elimineras i syfte att ge en rättvisande bild av hela statens ekonomiska resultat och ställning. Den konsoliderade redovisningen i årsredovisningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för , och . Dessutom ingår de fonder som redovisas av myndigheter samt . Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering. I Årsredovisningen för staten redovisas även de statliga bolagen. Regeringen lämnar numera Årsredovisning för staten i form av en skrivelse till . Skrivelsen ger regelmässigt upphov till motionsrätt. Ärendet bereds i av finansutskottet. Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet (revisionslagen) har skyldighet att granska Årsredovisning för staten. Granskningen ska ske i enlighet med god revisionssed och ha till syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. får således även ett underlag från för en bedömning av hur den beslutade statsbudgeten fallit ut. Revisionsberättelsen lämnas till regeringen och till . Styrelsen ska, enligt 12 § lagen (2002:1023) med instruktion för , bl.a. besluta om revisionsberättelsen över årsredovisningen för staten. Denna revisionsberättelse ska enligt revisionslagen lämnas till regeringen och senast efter den dag då årsredovisningen lämnats till . Berättelsen har regelmässigt överlämnats av styrelsen till i form av en redogörelse. Styrelsen har i detta sammanhang avstått från att utnyttja sin möjlighet att lämna en framställning till . Fram t.o.m. fanns en generell motionsrätt på denna redogörelse. föreligger ingen generell rätt att väcka motioner med anledning av skrivelser och redogörelser, men kan på förslag av talmannen besluta att sådana motioner får väckas. Enligt riksdagsstyrelsen har den aktuella bestämmelsen i riksdagsordningen i stigande utsträckning tillämpats så att snart sagt alla skrivelser och redogörelser medfört motionsrätt. Riksdagsstyrelsen anser det därför inte meningsfullt att ha kvar denna ordning och föreslog (framst. 2008/09:RS1) att en återgång borde ske till tidigare bestämmelser. beslutade i enlighet med förslaget (2008/09:KU14), och bestämmelsen trädde i kraft . 6.3.3 Årsredovisning för staten får genom årsredovisningen för staten och revisionsberättelse goda möjligheter att utöva kontroll av regeringen. Informationen i årsredovisningen är ett viktigt underlag för den politiska debatten och för att kunna analysera statens ekonomi. Årsredovisningen har en central betydelse för uppföljning av budgeten. I propositionen 1995/96:220 med förslag till lag om statsbudgeten konstaterades (s. 76) att det i årsredovisningen inte bör tas in någon samlad redovisning av de sakliga resultat som uppnås inom olika delar av den statliga verksamheten. Den statliga verksamheten är så omfattande och mångfacetterad att det inte går att på ett kortfattat och överskådligt sätt redogöra för resultat och effekter. Redovisningar av verksamheten, dess resultat och effekter bör, enligt regeringen, i stället lämnas i budgetpropositionen och i andra propositioner eller i skrivelser. I skrivelsen med Årsredovisning för staten lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten för det senaste budgetåret. Skrivelsen omfattar regelmässigt en uppföljning av de budgetpolitiska målen, resultat- räkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Vidare lämnas uppgifter om utvecklingen av statens ekonomi , redogörelse för statliga garantier, avgifter till och bidrag från EU, tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande samt utveckling av statlig produktion. En redogörelse lämnas för Europeiska revisionsrättens granskning av EU-medel. lämnas också ett nationellt intygande gällande hanteringen av EU-medel. En redovisning lämnas också över vilka myndigheter som fått revisionsberättelser med invändning och skälen för invändningarna anges. Regeringen återkommer regelmässigt i budgetpropositionen med en bedömning av vilka åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av invändningarna. I Årsredovisning för staten lämnades en särskild redogörelse för utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. I årsredovisningen informerade regeringen om sitt ställningstagande i fråga om vilka myndigheter och verksamheter som får finansieras med sponsring. I Årsredovisning för staten redovisades skatteintäkter enligt fullt periodiserade principer, dvs. hänförda till det år de enligt gällande regelverk uppstår. Tillämpningen av de nya principerna innebär att redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten till viss del kommer att grundas på prognoser. I årsredovisningen redovisades femårsinformation om oförbrukade bidrag och anslagsbehållningar, utökad information om den realekonomiska fördelningen av statsbudgeten och en utfallsredovisning av beställningsbemyndiganden. Årsredovisningen har lämnats någon av dagarna mellan (se sammanställningen i avsnitt 6.3.5). Skrivelsen har föranlett motionsrätt och motionstiden har gått ut omkring (enligt sammanställningen i avsnitt 6.3.5). Den faktiska motionstiden har varierat mellan . har skrivelsen bordlagts efter det att den överlämnats, t.ex. på grund av påskuppehåll, vilket har gjort att den faktiska motionstiden blivit längre än den normala . Sammanlagt fyra motioner har lämnats med anledning av skrivelserna om Årsredovisning för staten. Två motioner lämnades , en motion och en motion . I revisionsberättelsen konstaterar den ansvarige riksrevisorn att det är ansvar att enligt god revisionssed granska Årsredovisning för staten i syfte att bedöma om redovisningen och den underliggande redovisningen är tillförlitliga och räkenskaperna rättvisande. Riksrevisorn erinrar om att det av revisionslagen framgår att inte ska granska i syfte att bedöma om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. Granskningen omfattar endast sådan information som följer av 38 § budgetlagen. I revisionsberättelsen lämnas ibland vissa kommentarer. (2005/06:RRS20) kommenterades särskilt redovisningen av kostnaden för stängningen av . kommentar tog sikte på att det inte var någon myndighet som var redovisningsansvarig för förpliktelsen gällande . Berättelsen avslutas regelmässigt med konstaterandet att årsredovisningen har upprättats i enlighet med vad som stadgas i budgetlagen och att bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. har tolkat sitt granskningsmandat beträffande årsredovisningen för staten på ett restriktivt sätt. Man granskar det som enligt budgetlagen är årsredovisning för staten, dvs. resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Övrig information granskas inte på samma sätt. 2007 kompletterade man därför den årliga revisionen med en effektivitetsgranskning av några utvalda delar av Årsredovisning för staten 2006 (RiR 2007:13). Årsredovisningen granskades med avseende på uppföljning av de budgetpolitiska målen, prognosavvikelser för skatteintäkterna och ålderspensionssystemets ekonomi. konstaterade att det fanns vissa brister som handlade om transparens, konsistens och fullständighet. brukar mellan (se sammanställningen i avsnitt 6.3.5) besluta att lämna revisionsberättelsen som en redogörelse till . Inga motioner har väckts med anledning av redogörelsen med revisionsberättelse. har i sina betänkanden med anledning av årsredovisningen framhållit värdet av årsredovisningen och den stora mängd information som den innehåller. Årsredovisningen har successivt utvecklats och fördjupats sedan den introducerades . uttalat sig positivt om att informationskvaliteten i årsredovisningen kontinuerligt förbättras. Utskottet har framfört en lång rad synpunkter på redovisningen och framlagt önskemål om förtydliganden och förbättringar av redovisningen. Dessa önskemål har i huvudsak kunnat tillgodoses. Det sker därmed en successiv vidareutveckling av årsredovisningen för staten på ett antal områden där utskottet tidigare framfört synpunkter. Utskottet kommenterar också regelmässigt redovisningen av vilka myndigheter som erhållit revisionsberättelser med invändning. konstaterade att den nuvarande ordningen innebär att det uppkommer tidsmässiga problem för att behandla årsredovisningen under vårriksdagen. Om årsredovisningen lämnas i samband med den ekonomiska vårpropositionen , innebär det att revisionsberättelsen måste lämnas till . Eventuella förslag från med anledning av revisionsberättelsen ska också avges . På såväl revisionsberättelsen som eventuella förslag från föreligger motionsrätt. Motionstiden löper maj/juni. konstaterade att eftersom det var EU-parlamentsval då gjort ett uppehåll och därför förlängt vårsessionen var det möjligt för att behandla årsredovisningen för staten . Ett normalt år, när inte gör något uppehåll för EU-parlamentsval, slutar vårriksdagen , konstaterade finansutskottet. Det torde i så fall finnas risk för att inte hinner behandla årsredovisningen för staten under vårriksdagen. Detta kan framstå som ett misslyckande eftersom tidigare uttalat att årsredovisningen bör lämnas till senast i samband med den ekonomiska vårpropositionen så att hinner behandla årsredovisningen . Sammanställning över när Årsredovisning för staten har behandlats av Fi30 (fp) Fi21 (m) Fi31 (kd) Debatt och beslut i har finansutskottet slutjusterat sitt betänkande med anledning av årsredovisningen för staten någon av (se sammanställningen ovan). Därigenom har debatt och beslut kunna äga rum mellan . under vårsessionen är vanligtvis mycket arbetsfyllda varför det skulle underlätta om detta ärende kunde avslutas något tidigare. Framför allt vore det önskvärt att denna beredning av årsredovisningen för staten avseende det närmast föregående budgetåret alltid skulle kunna under vårsessionen även om den, som varit brukligt , avslutades . Fram t.o.m. granskades underlag till Årsredovisningen för staten av som ett led i regeringens kvalitetsgranskning av årsredovisningen innan den överlämnades till . Med den nya ordningen med som granskare sker granskningen av regeringens skrivelse i efterhand, dvs. efter det att redogörelsen lämnats till , varvid det tidsmässiga problemet uppkommer i riksdagsbehandlingen. uppmärksammade detta i ett yttrande (yttr. 2000/01:FiU2y) till och föreslog att revisionsberättelse skulle lämnas direkt till finansutskottet och inte till . Därmed skulle det inte bli någon mo- tionsrätt på granskningsutlåtandet. 2000/01:KU8, s. 21) delade finansutskottets uppfattning när det gäller överlämnandet av revisionsberättelse över årsredovisningen för staten. Regeringen lämnade en proposition med förslag till regelverk för (prop. 2001/02:190).