rfr · GW0WRFR14 · 2009-10-06 00:00:00 — Utgångspunkten vad gäller överförandet av sekretessbelagda uppgifter är att sekretess inte per automatik följer med till den mottagande myndigheten. Dock anges ett undantag från detta vad gäller uppgifter från regeringen. S.k. sekundär sekretess, dvs. att sekretessen följer en uppgift utanför det primära sekretessområdet, gäller enligt 11 kap. 2 § tredje stycket SekrL. Här anges att de sekretessbelagda uppgifter som erhåller från regeringen kan hållas hemliga hos . Av första stycket följer dock att föreskrifterna om sekretess i 1 kap. 24 §§ SekrL inte gäller för riksdagsledamöter såvitt avser uppgift som ledamoten har erhållit under utövandet av sitt uppdrag. Riksdagsledamöter kan i ett begränsat antal fall åläggas tystnadsplikt. En- ligt 10 kap. 7 § RF kan ordföranden i besluta om ovillkorlig tystnadsplikt för ledamöterna. Vidare kan , och även regeringen om den ska lämna information till , enligt 2 kap. 4 § RO, besluta att ett sammanträde i kammaren ska hållas inom stängda dörrar, om det krävs med hänsyn till rikets säkerhet eller i övrigt till förhållandet till en annan stat eller en mellanfolklig organisation. En ledamot får då inte obehörigen röja vad som har förekommit vid sammanträdet. I 4 kap. 17 § RO anges även att en ledamot, en suppleant eller en tjänsteman i ett utskott inte obehörigen får röja vad som enligt beslut av regeringen eller utskottet ska hållas hemligt med hänsyn till rikets säkerhet eller av annat synnerligen viktigt skäl som betingats av BILAGA 4 RIKSDAGSUTSKOTTENS TILLGÅNG TILL REGERINGENS HANDLINGAR förhållandet till en främmande stat eller mellanfolklig organisation. Motsvarande bestämmelse finns även i 10 kap. 8 § RO vad gäller och dess ledamöter. Av 12 kap. 1 § RF följer att KU i sin granskning har en i grundlag säkerställd rätt att få tillgång till allmänna handlingar från regeringen utan hinder av sekretess. I praktiken tillämpas detta även i regeringskansliärenden. Tillgången till sekretessbelagda handlingar är mindre utförligt reglerad i KU:s övriga verksamhet och för övriga utskott. I 4 kap. 11 § RO ges utskotten rätt till upplysningar och yttranden, dock endast i frågor som rör arbetet inom EU på utskottets ämnesområde. Vidare följer av 14 kap. 1 § SekrL att sekretess inte hindrar att regeringen lämnar en uppgift till . Detta ger dock endast regeringen en möjlighet, ingen skyldighet, att lämna uppgifter till . Redan i samband med att RF fastställdes gavs KU större befogenheter än övriga utskott vad gäller tillgång till regeringens handlingar. Det slogs tidigt fast att det utskott som behandlar grundlagsfrågor syntes mest lämpat att även handha granskningen av regeringen. Att grundlagsfäderna själva var ledamöter av KU kan inte helt förkastas som en del av orsaken till utskottets privilegierade ställning. motiv till att KU i sin övriga verksamhet och övriga utskott inte har givits samma grundlagsreglerade befogenhet är svåra att finna. I förarbetena går att finna kommentarer som åtminstone antyder att utskotten bör ha större rättigheter till uppgifter hos även i frågor som inte är direkt relaterade till EU, men inom utskottens beredningsområden. Vad gäller uppgifter som inte finns i allmänna handlingar har utskotten möjlighet att tillgå dessa enligt 15 kap. 5 § SekrL, om det inte hindrar arbetets behöriga gång. Vilken reell möjlighet detta egentligen ger utskotten till upplysningar är dock oklart. Kommentarer till betydelsen av arbetets behöriga gång ger vid handen att det inte alltid är självklart att upplysningar om innehållet i icke allmänna handlingar kan utkrävas. Det är också värt att notera att i en ökande utsträckning har börjat markera vikten av sitt arbete med uppföljning och utvärdering, tydligast uttryckt i tillkomsten av en ny paragraf i RO (4 kap. 18 §). Trots att sekretessbelagt material från regeringen och RK inte explicit nämns i förarbetena kan man anta att sådant material skulle kunna vara väl behjälpligt i detta arbete. Granskningar med anledning av EG och EU Bilagan innehåller en kort beskrivning av samtliga särskilda och allmänna granskningsärenden med koppling till EG och EU som utskottet har behandlat . Vissa frågor med anknytning till den europeiska integrationen. Utskottet granskade dels informationen till EES/Efta-delegation och utskott före beslut i , dels de sex konsekvensutredningarna inför ett svenskt EU-medlemskap, dels information till hushållen inför folkomröstningen om svenskt EU-medlemskap och dels utlämnandet av EU-handlingar. Utskottet ansåg det viktigt att i enlighet med tidigare uttalanden följa utvecklingen av samrådet mellan och regeringen i EU- frågorna och av formerna för denna samverkan. Granskningen föranledde inte några ytterligare uttalanden. Betänkande 1994/95:KU30 (s. 116137, reservationer v och mp). Regeringens organisation för handläggning av EU-frågor. Utskottet avsåg att även följa regeringens organisation för hantering av EU-frågor. Granskningen föranledde inte något uttalande av utskottet. Betänkande 1995/96:KU30 (s. 2627). Regeringens tillämpning av reglerna om allmänna handlingar i ärenden som berör förhållande till EU. Enligt utskottets bedömning hade förflutit för att en mer ingående utvärdering av hantering av EU-handlingar skulle vara möjlig. Utskottet ansåg att frågan borde bli föremål för granskning när förflutit. Betänkande 1995/96:KU30 (s. 2730). Regeringsuttalanden i vissa EU-frågor. Varken granskningen av utrikesministerns uttalande om vetorätten inom EU eller olika regeringars uttalanden om svenskt deltagande i EMU:s tredje fas föranledde några uttalanden från utskottet. Betänkande 1995/96:KU30 (s. 122134, reservation v och mp). Justitieministerns samråd med . Utskottet kartlade samrådet inom området för den s.k. tredje pelaren. Utskottet uttalade att de grundläggande skillnader som fanns mellan å ena sidan samarbetet på förstapelarområdet och å andra sidan samarbetet på andra- och tredjepelarområdena inte borde hindra att informationen till och samrådet med i 2008/09:RFR14 BILAGA 5 GRANSKNINGAR MED ANLEDNING AV EG OCH EU så stor utsträckning som möjligt sker i likvärdiga former på hela unionsområdet. I ett tidigare betänkande hade utskottet vidhållit sin inställning att samrådet inför ministerrådsmöten i frågor inom andra och tredje pelarna skulle äga rum i (bet. 1996/97:KU2 s. 35). Utskottet konstaterade att man från sida numera var klar över behovet att förse med nödvändigt underlag inför samråden. Betänkande 1996/97: KU25 (s. 129136). Statsråds handläggning av frågan om turismsamarbetet inom EU. Utskottet erinrade om sina tidigare uttalanden om att man kan utgå från att regeringen inte vid mötena i kommer att företräda en ståndpunkt som står i strid med vad har gett uttryck för i samråd med regeringen. Utskottet noterade att det kan uppstå situationer, t.ex. på grund av ändrade omständigheter, som innebär att regeringen kan bedöma att intressen bäst företräds genom att den svenska ståndpunkten avviker från nämndens mandat. Utskottet bedömde både att det emellertid måste finnas mycket goda skäl för regeringen att göra en sådan avvikelse och att sådana skäl inte förelåg i det aktuella fallet. Utskottet utgick vidare från att personer som representerar i rådet får fullständig och korrekt information om vad som förevarit vid sammanträde. Betänkande 1997/98:KU25 (s. 3340). Hanteringen av en studie om genomförande av vissa direktiv på miljöområdet. Utskottet underströk med anledning av jordbruksutskottets begäran till om information om en rapport att regeringen är skyldig att lämna information i EU-frågor inom respektive utskotts ämnesområde, om utskottet begär det. För det fall en begäran om viss information inte innehåller begränsningar, får detta enligt mening uppfattas så att regeringens företrädare ska lämna all tillgänglig information som begärts under en utfrågning så länge det håller sig inom ramen för utskottets framställning. Utskottet konstaterade att regeringen genom ansvarigt statsråd hade brustit i detta avseende. Utskottet tog dock fasta på att miljöministern inför utskottet förklarat att önskemål från ett utskott om information inom EU-området kommer att tillgodoses i enlighet med lagstiftningen. Betänkande 1997/98:KU25 (s. 4048). Miljöministerns agerande i en fråga i EU om växthusgaser. Utskottet fann inte anledning att rikta kritik från konstitutionella utgångspunkter mot miljöministerns sätt att handlägga frågan om växthusgaser inom ramen för en gemensam EU-strategi för reduktion av utsläppen av sådana gaser. Betänkande 1997/98:KU25 (s. 4851, särskilt yttrande m och fp). Regeringens användning av medel till Europainformation. Utskottets majoritet har inte funnit stöd för någon kritik i fråga om regeringens användning av de medel som anslagit för Europainformation. Betänkande 1997/98:KU25 (s. 5154, reservation c, v och mp). GRANSKNINGAR MED ANLEDNING AV EG OCH EU BILAGA 5 2008/09:RFR14 organisation för handläggningen av EU-frågor. Utskottets undersökning gav vid handen att hanteringen av EU-frågorna blivit bättre ju som varit medlem i EU. Utskottet noterade att detta inte hindrade att hanteringen kunde förbättras ytterligare. Ett exempel var att mer uppmärksamhet kunde ägnas kommissionens verksamhet. Betänkande 1998/99:KU10 (s. 1932). Regeringens och hantering av allmänna handlingar. Utskottet fullföljde en granskning som togs upp första gången /. Utskottet konstaterade att utvecklingen inneburit en avsevärd minskning av antalet regeringsbeslut om avslag på framställningar om att få ta del av allmänna handlingar som berör förhållande till EU. Betänkande 1998/99:KU10 (s. 3336). Beredningen av förbudet mot användning av rödmärkt olja i motordrivna fordon. Utskottet bedömde att det i efterhand stod klart att en kontakt med kommissionens ansvariga generaldirektorat hade kunnat visa sig ändamålsenlig. Sammantaget uppvisade beredningen av propositionen inte sådana brister att den stått i klar strid med regeringsformens krav på inhämtande av behövliga upplysningar. Betänkande 1998/99:KU25 (s. 5361, reservation m och kd). Utlämning av en skrivelse från Europeiska kommissionen. Utskottet granskade regeringens beslut att inte lämna ut en skrivelse från till en enskild sökande och fann ingen anledning att anföra kritik i fråga om handläggningen av ärendet. Betänkande 1998/99:KU25 (s. 99101, särskilt yttrande kd). Upplysningar i propositioner som behandlar EU-frågor. Inom ramen för granskningen av beredningen av lagstiftningsärenden angav utskottet att för den beredning som ska äga rum i innan beslut fattas med anledning av en proposition vore det i skilda hänseenden av värde om det på ett lättillgängligt sätt gjordes klart hur regeringens förslag hade beretts. Detta menade utskottet var av betydelse även från kontrollsynpunkt. Utskottet ansåg det vara på sin plats att propositioner innehåller redogörelser för hur de i 10 kap. riksdagsordningen föreskrivna informations- och samrådsskyldigheterna har uppfyllts i de fall då sådan skyldighet finns. Betänkande 1999/2000:KU10 (s. 3839). Beredningen av frågor om EG-direktiv. Utskottets granskning med utgångspunkt i ett urval av fyra direktiv visade att det var viktigt att frågorna följs från ett tidigt skede för att ska kunna utöva inflytande på ett meningsfullt sätt. För att utskotten ska kunna följa arbetet inom EU borde utskotten komma in i processen redan innan kommissionen lägger fram de formella förslagen till normgivning. 2008/09:RFR14 BILAGA 5 GRANSKNINGAR MED ANLEDNING AV EG OCH EU regeringen har ett ansvar för att och utskotten informeras . Betänkande 1999/2000:KU10 (s. 4958). Regeringens organisation för handläggning av bl.a. mål i EG:s domstolar. Utskottet konstaterade att det är den som företräder i bl.a. . Beredningen sker huvudsakligen i men också i det eller de departement som är ansvariga för de sakområden som målet kan gälla. Betänkande 1999/2000:KU10 (s. 5966). Regeringens skyldigheter i fråga om . Utskottet ansåg att frågan om åtgärder mot var av sådan vikt att regeringen normalt sett borde ha överlagt med . Åtgärderna hade också överenskommits i anslutning till samarbetet inom EU på ett sätt som inte hade förekommit tidigare. Med hänsyn till den tid som stod till buds fick dock statsråden enligt utskottets mening anses ha haft fog för sin bedömning att överläggning med inte kunde hinnas med före avgörandet att skulle ställa sig bakom det gemensamma åtagandet att vidta vissa politiska åtgärder mot . Eftersom regeringsformens bestämmelser lämnar utrymme för att underlåta överläggningar under sådana omständigheter kunde någon kritik enligt utskottets mening inte riktas mot statsministerns eller utrikesministerns handlande. Utskottet ansåg dock att regeringen borde ha uppmärksammat de problem som en brådskande och informell beredning av samordnade utrikespolitiska ställningstaganden innebär, särskilt med avseende på EU-samarbetet. Utskottet betonade även att det fanns anledning att uppmärksamma behovet av dokumentation av ställningstaganden. Betänkande 1999/2000:KU20 (s. 618, reservation m, kd, c och fp och särskilt yttrande c och fp). Diarieföringen av en EU-handling i . Utskottet anförde att den berörda handlingen hade försenats genom något som utskottet betecknade som ett olycksfall i arbetet. Betänkande 1999/2000:KU20 (s. 29 31). Regeringens utövande av utnämningsmakten. Utskottet granskade i vilken utsträckning regeringen haft samråd med den politiska oppositionen inför regeringens nominering av EU-kommissionär och hur regeringen och handlagt rekryteringen av svenskar till olika befattningar inom . Utskottet anförde bl.a. att kandidater föreslogs på basis av samma kriterier som gäller för regeringens utövande av utnämningsmakten. Betänkande 1999/2000:KU20 (s. 5866, reservation m). Formerna för utrikespolitiska beslut. Mot bakgrund av utskottets tidigare granskning av regeringens underlåtenhet att överlägga med i frågan om förbindelserna med (bet. 1999/2000:KU20) inledde utskottet en granskning av formerna för utrikespolitiska beslut. Frågan aktualiserade komplicerade överväganden kring vad som faktiskt kunde anses reglerat i regeringsformen å ena sidan och vad som snarare fick anses vara GRANSKNINGAR MED ANLEDNING AV EG OCH EU BILAGA 5 2008/09:RFR14 konstitutionell praxis å den andra. Utskottet avsåg att fortsätta den då inledda granskningen. Betänkande 2000/01:KU10 (s. 3242). Broschyren avtal med Europeiska unionen. Utskottet granskade broschyren som delades ut till hushållen inför folkomröstningen om EU-medlemskap. Granskningen föranledde inte något uttalande av utskottet. Betänkande 2000/01:KU20 (s. 7679, reservation v och mp). Regeringsbeslut och samråd med i andra- och tredjepelarfrågor. Utskottet konstaterade att skyldigheten att samråda med omfattar frågor i alla de tre pelarna. Utskottet anförde att det givetvis inte var någon lämplig ordning att det från regeringens sida hade setts som nödvändigt att regeringen fattade beslut inför ministerrådsmöten innan samrådet med ägt rum. Utskottet ansåg att detta underströk vikten av att beslutssystemet inom EU utformas på ett sådant sätt att de nationella parlamenten ges erforderligt rådrum i aktuella ärenden och av att regeringen på ett tidigt stadium uppmärksammar vilka ärenden som planeras bli behandlade vid de olika ministerrådsmötena och som kräver regeringsbeslut. Betänkande 2001/02:KU20 (s. 5865). Utskottet granskade kulturministerns medverkan till att häva delar av vapenembargot mot . Granskningen redogjorde för omständigheter och bristande rutiner som orsakade att inte informerades om det förestående beslutet. Utskottet förutsatte att skulle förhindra att liknande situationer uppkommer . Betänkande 2001/02:KU20 (s. 8891). Utskottet granskade regeringens underlåtenhet att anmäla förslaget till miljöbalk till bl.a. . Granskningen av ärendet föranledde inte något uttalande från utskottets sida. Betänkande 2001/02:KU20 (s. 110114). Formerna för utrikespolitiska beslut. Utskottet anförde att granskningen hade bidragit till en fördjupning av insikterna för bl.a. framtida granskningsfrågor när det gäller villkoren för beslutsfattandet inom område och även inom EU. Betänkande 2001/02:KU20 (s. 229250). Regeringens hantering av vissa EU-ärenden. Utskottet granskade rambeslut som kan fattas inom ramen för samarbetet i EU:s s.k. tredje pelare. Utskottets uppfattning är att synpunkter från myndigheter och andra berörda kan utgöra ett värdefullt underlag för , t.ex. när det gäller att bedöma behovet av följdlagstiftning till ett rambeslut eller beslut som föreslås bli godkänt av . Utskottet anförde att vid beredningen av en proposition om godkännande av ett rambeslut eller beslut ska traditionellt remissförfarande tilllämpas i samma utsträckning som vid lagstiftningsärenden. Även om de tidsramar som gäller för antagandet av en överenskommelse i ministerrådet kan 2008/09:RFR14 BILAGA 5 GRANSKNINGAR MED ANLEDNING AV EG OCH EU medföra svårigheter för regeringen att tillämpa ett traditionellt remissförfarande vid beredningen av en proposition om godkännande, underströk utskottet att underhandskontakter med myndigheter kan ersätta remissbehandling endast då detta är oundgängligen påkallat. Betänkande 2002/03:KU10 (s. 5864, särskilda yttranden m och mp). Omfattningen av regeringens skyldighet att samråda med . Utskottet anförde att det knappast kunde hävdas att regeringens företrädare i diskussioner som gällde utformningen av det konstitutionella fördraget för EU kunde försvara bristande förankring och stöd i riksdag med att det vara personliga uppfattningar som fördes fram. Man måste enligt utskottet kunna förutsätta, både från och från mottagarkretsens sida, att de uppfattningar som den företrädare för fram i diskussioner med de övriga medlemsstaternas företrädare inte bara är personliga uppfattningar utan faktiskt uttrycker de ståndpunkter som som medlemsstat intar. Statsministern och utrikesministern kunde mot denna bakgrund enligt vad utskottet uttalade inte undgå kritik för bristande samråd och förankring i fråga om ett s.k. non-paper om frågan om en vald ordförande i . Betänkande 2002/03:KU30 (s. 2936, reservation s). Hantering av frågan om ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Utskottet anförde att det är av vikt att EG-fördragets bestämmelser om underrättelse till kommissionen om planerade stödåtgärder följs. Granskningen föranledde i övrigt inte något uttalande av utskottet. Betänkande 2002/03:KU30 (s. 6167). Hanteringen av medel från Europeiska socialfonden. Utskottet noterade att ett antal statsråd fått del av medel från varit ansvariga för de frågor som hanteringen av medel aktualiserade. Enligt utskottet framgår det att hanteringen inte varit utan problem, inte minst för enskilda och organisationer. Utskottet utgick då från att regeringen och de granskade myndigheterna skulle följa utvecklingen av medlens hantering. Betänkande 2002/03:KU30 (s. 9198). Faktapromemorior över EU-handlingar. Utskottet konstaterade bl.a. att den gällande fristen för avlämnande normalt inte hålls. Utskottet anförde sammanfattningsvis att en snabbare expediering av faktapromemorior än vad som normalt sker skulle vara önskvärd. Utskottet framhöll vidare betydelsen av att de dokument som ska föranleda faktapromemorior väljs med noggrannhet så att promemoriorna blir relevanta. Betänkande 2003/04:KU10 (s. 7889). Handlingar som betecknas som non-papers. Utskottet anförde att beteckningen non-paper är okänd för lagstiftaren och därmed lagstiftningsmässigt inte utgör någon särskild kategori av handlingar, samt att de i likhet med andra handlingar omfattas av regelverket om allmänna handlingars offentlighet. Utskottet konstaterade i det aktuella ärendet att framläggandet av tankar och idéer i princip måste vara lika väl förankrat i oavsett om tan- GRANSKNINGAR MED ANLEDNING AV EG OCH EU BILAGA 5 2008/09:RFR14 karna eller idéerna läggs fram muntligt eller skriftligt, och för skriftliga handlingar oavsett deras beteckning. Betänkande 2003/04:KU10 (s. 9093). Regeringens hantering av frågan om en vald ordförande i . Utskottet framhöll att regeringsmedlemmar och regeringens företrädare inte i mellanstatliga sammanhang kan företräda ståndpunkter motsatta dem som ger uttryck för. Utskottet konstaterade att statsministern i EU- kretsen med kraft drivit en linje som varit motsatt riksdagsmajoritetens egen linje alltsedan lanseringen av tanken på en vald ordförande för blivit känd. Statsministerns agerande förtjänade enligt utskottet kritik. Betänkande 2003/04:KU20 (s. 4153, reservation s). Regeringens samråd med m.m. Utskottet anförde att utrikesministern tydligare borde ha upplyst om innehållet i ett brev om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken från henne och tre andra utrikesministrar i EU. Utskottet anförde därutöver närmare synpunkter med anledning av vad som förekommit vid förfarandet för regeringens information och samråd med i andra fall. Betänkande 2003/04:KU20 (s. 5487, reservation s). Senareläggning av EU-avgiften till nästa budgetår. Utskottet anförde att regeringens beslut att skjuta på EU-avgiften mot bakgrund av den situation som rådde fick ses som en rimlig åtgärd, som kunde anses ligga inom ramen för regeringens befogenhet på finansmaktens område. Utskottet betonade emellertid vikten av att informeras om kostnader som kan uppstå i anledning av sådana beslut. Betänkande 2003/04:KU20 (s. 105113, reservation m, fp, kd, c). Senareläggning av avgiften till Europeiska utvecklingsfonden. Regeringen beslutade att senarelägga en kvarstående utbetalning till Europeiska utvecklingsfonden. Utskottet erinrade om sitt tidigare ställningstagande i granskningen om senareläggning av avgiften till EU:s budget och anförde att också det nu aktuella beslutet om avgiften till Europeiska utvecklingsfonden fick anses ligga inom ramen för regeringens befogenhet. Utskottet betonade vikten av att informeras om eventuella kostnader som kan uppstå med anledning av sådana beslut. Betänkande 2004/05:KU10 (s. 1722, reservation m, fp, kd och c). Remissberedningen av svenska ståndpunkter inför ministerrådets beslut om EG-direktiv. Utskottet betonade att vid beredningen av det ursprungliga direktivförslag som kommissionen lägger fram ska traditionellt remissförfarande tillämpas i samma utsträckning som vid lagstiftningsärenden. Planeringen bör vara så god att s.k. remissmöten inte måste tillgripas på grund av bristande tid. Vad som förekommer vid remissmöten bör också dokumenteras. Betänkande 2004/05:KU10 (s. 7485). Beslutsfattande på utrikespolitikens område. Utskottets granskning fokuserades på regeringens godkännande av beslut inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Utskottets granskning visade att det i nära 2008/09:RFR14 BILAGA 5 GRANSKNINGAR MED ANLEDNING AV EG OCH EU vart tredje protokoll från fanns ett godkännande inför beslut om en gemensam åtgärd eller gemensam ståndpunkt. Utskottet betonade vikten av att det görs en noggrann bedömning i varje enskilt fall av huruvida något folkrättsligt bindande åtagande uppkommer för . Betänkande 2004/05:KU10 (s. 8994). Regeringens beredning av kommissionens förslag till asylprocedurdirektiv. Utskottet konstaterade att regeringen under beredningen av direktivförslaget lämnade information till det utskott inom vars beredningsområde asyllagstiftningen ligger, samrådde med och även lämnade tillfälle till synpunkter från myndigheter och frivilligorganisationer. Utskottet, som noterade att förslaget avsåg ett direktiv om miniminormer, hade inte anledning att uttala sig om lämpligheten av de olika delarna i förslaget. Betänkande 2004/05:KU20 (s. 142155). Nomineringen 2004 av en svensk kandidat till EU-kommissionär. Utskottet konstaterade att nomineringen gått till på samma sätt som tidigare nomineringar. Utskottet har tidigare inte haft något att erinra mot den ordning som tillämpats. Betänkande 2004/05:KU20 (s. 155163, särskilt yttrande m, fp, kd, c och mp). Informationen till om ny kommissionsordförande.