eunbil · GX0N2326CB · 2009-11-23 00:00:00 — Rådets möte (RIF) Dagordningspunkt 5 Gemensamt europeiskt asylsystem - Lägesrapport Dokument: dokument kommer att presenteras under v. 48 dokument: KOM(2008) 815 slutlig (Mottagandedirektivet), Faktapromemoria 2008/09:FPM77, Förslag till ändringar i Mottagandedirektivet, KOM(2008) 820 slutlig (Dublinförordningen), Faktapromemoria 2008/09:FPM73 Ändringar i Dublinförordningen, KOM(2008) 825 slutlig (Eurodacförordningen), Faktapromemoria 2008/09:FPM74 Ändringar i Eurodacförordningen, Faktapromemoria 2009/10:FPM25 Brottsbekämpande myndigheters åtkomst till Eurodac, KOM(2009) 66 slutlig (Inrättande av stödkontoret), Faktapromemoria 2008/09:FPM123, Inrättande av ett europeiskt stödkontor för samarbete i asylfrågor, KOM(2009) 447 slutlig (Inrättande av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU), KOM(2009) 456 slutlig (Förslag till förändringar i Europeiska flyktingfonden, ERF III) Faktapromemoria 2009/10:FPM17, Inrättandet av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU behandlade vid samråd med : Dublin- och Eurodacförordningarna, Mottagandedirektivet samt förslaget till inrättande av stödkontoret tidigare behandlade vid samråd med : , inför . Förslag till EU gemensamt vidarebosättningsprogram, förslag till förändringar i ERF III, tidigare behandlat vid samråd med : , inför Bakgrund I Haagprogrammet slog medlemsstaterna fast att målet för den andra fasen i arbetet med att införa ett gemensamt europeiskt asylsystem är att ett gemensamt förfarande och en enhetlig status för personer som har rätt till skydd ska införas . Som en del i den andra fasen av det gemensamma europeiska asylsystemet presenterades förslag till ändringar i Mottagandedirektivet, Dublinförordningen och Eurodacförordningen . Beträffande Eurodacförordningen har kommissionen presenterat ett nytt förslag om en omarbetad Eurodacförordning, för att ge brottsbekämpande myndigheter åtkomst till Eurodac. presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av ett europeiskt stödkontor för samarbete i asylfrågor. Samtliga dessa rättsakter har förhandlats både under tjeckiskt och svenskt ordförandeskap. När det gäller stödkontoret finns nu en överenskommelse mellan institutionerna som bekräftats av Coreper och berört utskott i . Övriga rättsakter förhandlas fortfarande inom rådet. lade kommissionen fram ett meddelande om inrättandet av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU samt förslag till förändringar i Europeiska flyktingfonden (ERF III). Förhandlingar har pågått under svenskt ordförandeskap, och det finns nu en i huvudsak överenskommen text. Diskussioner ska inledas med eftersom förslaget är föremål för medbeslutande med parlamentet. antog KOM även förslag till ändringar i asylprocedurdirektivet och skyddsgrundsdirektivet. är således fem olika rättsakter inom ramen för det gemensamma europeiska asylsystemet föremål för förhandling inom EU och två ska börja förhandlas. Rättslig grund och beslutsförfarande Rättslig grund för förslaget till förändring i Mottagandedirektivet är artikel 63(1) b, för förändringarna i Dublin-, och Eurodacförordningarna artikel 63 (1) a i EG-fördraget, för Stödkontoret artiklarna 63.1, 63.2 och 66 och för förslaget till ändringar i ERF III, rörande det gemensamma vidarebosättningsprogrammet, artikel 63 (2) b. För samtliga fall fattas beslut av och rådet enligt medbeslutandeförfarandet i artikel 251 i EG-fördraget, med kvalificerad majoritet i rådet. Svensk ståndpunkt eftersträvar ett fördjupat samarbete inom asylområdet och ser etableringen av ett gemensamt europeiskt asylsystem som ett viktigt övergripande mål inom ramen för EU:s asylpolitik. välkomnar förändringar som syftar till att de generella mottagandevillkoren inom den europeiska unionen förbättras. Det är viktigt att mottagandevillkoren blir mer likvärdiga inom unionen för att på så sätt bland annat minska problemen med sekundär förflyttning mellan medlemsstaterna. ser ett väl fungerande Dublinsystem som en viktig beståndsdel i ett gemensamt europeiskt asylsystem. välkomnar förslagen till förändringar av Dublin- och Eurodacförordningarna i de delar det bidrar till en mer effektiv tillämpning av Dublinsystemet samt till ett bättre skydd för personuppgifter. ser mycket positivt på inrättandet av ett europeiskt stödkontor för samarbete i asylfrågor liksom inrättandet av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU. välkomnar inrättandet av ett europeiskt stödkontor för samarbete i asylfrågor i syfte att positivt stödja harmoniseringsarbetet i EU och underlätta arbetet för de nationella myndigheterna. anser att finansiering i första hand ska ske genom omprioriteringar inom EU:s budget. välkomnar inrättandet ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU som ett bra första steg för EU för att få fler medlemsstater engagerade i vidarebosättning och öka antalet människor som vidarebosätts till . Med gemensamma prioriteringar och gemensamma insatser skulle vidarebosättningsinstrumentet kunna användas mer strategiskt för att bidra till att lösa flyktingsituationer. inställning Beträffande förändringarna i Mottagandedirektivet samt Dublin- och Eurodacförordningarna antog lagstiftningsresolutioner med vissa ändringsförslag, som i huvudsak innebar att parlamentet anslöt sig till kommissionens förslag. Parlamentet har dock ännu inte tagit ställning till det nya förslaget till omarbetad Eurodacförordning. godkände förslaget om inrättande av ett stödkontor. När det gäller stödkontoret finns nu en överenskommelse mellan institutionerna som bekräftats av berört utskott i . När det gäller vidarebosättningsprogrammet är inställning ännu okänd. Förslagen Förslaget till förändringar i Mottagandedirektivet syftar till att skapa mer likvärdiga mottagandevillkor för asylsökande. Förslaget anger miniminormer vilket innebär att medlemsstaterna får införa eller bibehålla mer förmånliga bestämmelser om mottagandevillkor för asylsökande. Enligt kommissionens förslag ska Mottagandedirektivets tillämpningsområde utvidgas till att omfatta personer som ansöker om subsidiärt skydd i enlighet med skyddsgrundsdirektivet. Det ska tydligare framgå att direktivet är tillämpligt på alla platser och i alla lokaler där asylsökande vistas. Förslaget rör också de materiella mottagandevillkoren, förvar, identifiering av personer med särskilda behov samt bestämmelser om asylsökandes tillträde till arbetsmarknaden. Det huvudsakliga syftet med förslagen till förändringar i Dublin- och Eurodacförordningarna är enligt kommissionen att effektivisera Dublinsystemet, som den sökandes rättsäkerhet tas till vara samt att stärka skyddet för personuppgifter. Dublinsförordningen syftar också till att möjliggöra bättre hantering av situationer då en medlemsstats mottagnings- och asylprövningssystem står inför ett särskilt starkt tryck. När det gäller Eurodacförordningen föreslår kommissionen att Eurodac även ska få till syfte att förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott, genom att brottsbekämpande myndigheter och Europol får åtkomst till Eurodac efter särskild prövning. Förslaget om inrättandet av ett europeiskt stödkontor för samarbete i asylfrågor är en del i arbetet med att genomföra det gemensamma asylsystemet. Det syftar till att positivt stödja harmoniseringsarbetet i EU, förbättra det praktiska samarbetet och underlätta arbetet för de nationella myndigheterna. Ett annat syfte är stödja medlemsstater utsatta för särskilt migrationstryck. Förslaget innebär att en självständig europeisk myndighet med ett eget budgetanslag inrättas. Syftet med inrättandet av stödkontoret är att positivt stödja harmoniseringsarbetet i EU, förbättra det praktiska samarbetet och underlätta arbetet för de nationella myndigheterna. Stödkontorets tre huvuduppgifter föreslås vara att bidra till att genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet, att stärka det praktiska samarbetet i asylfrågor och stödja medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt migrationstryck. Huvudsyftet med inrättandet av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU är att visa ökad solidaritet med tredje land vad gäller mottagande av flyktingar, involvera fler medlemsstater i vidarebosättningsaktiviteter och tillhandahålla en ordnad och säker tillgång till skydd för de som vidarebosätts. Enligt kommissionens förslag ska kommissionens slå fast gemensamma prioriteringar om möjliga vidarebosättningsinsatser för EU . En expertgrupp för vidarebosättning, där alla medelsstater, UNHCR och andra viktiga aktörer ska delta, ska se över vilka kategorier av flyktingar som bör prioriteras. Expertgruppens arbete ska ligga till grund för kommissionens beslut. Det föreslås vidare att de medlemsstater som vidarebosätter i enlighet med de föreslagna prioriteringarna ska kunna erhålla finansiellt stöd om per vidarebosatt person. Deltagande i programmet kommer enligt förslaget att vara frivilligt. Det är också tänkt att bidra till stärkt praktiskt samarbete och ökad effektivitet vad gäller extern asylpolitik. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Det omarbetade Mottagandedirektivet kan beroende på utgången av förhandlingarna komma att medföra vissa författningsändringar. Detta rör främst lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., utlänningslagen (2005:716) och vissa regelverk för andra berörda områden såsom t.ex. hälso- och sjukvårdslagstiftning. Bestämmelserna i och Eurodacförordningarna är direkt tillämpliga i . Med några få undantag som rör överklagandeinstitutet, rätten till offentligt biträde i vissa fall samt regler om förvar, innebär förslagen inte några större förändringar i förhållande till vad som gäller enligt svensk rätt. De bestämmelserna som kan påverkas återfinns i utlänningslagen (2005:716) och utlänningsförordningen (2006:97). Förslagen om inrättande av ett europeiskt stödkontor för samarbete i asylfrågor och om ändringar i ERF III, rörande det gemensamma vidarebosättningsprogrammet, förutses inte medföra några författningsändringar. Ekonomiska konsekvenser Förslagen till förändringar i Dublin- och Eurodacförordningarna, Mottagandedirektivet förutses inte påverka gemenskapens budget. Förslaget till ändringar i ERF III, rörande det gemensamma vidarebosättningsprogrammet, kommer inte heller att påverka gemenskapens budget eftersom föreslagna åtgärder redan ingår i planerade utgifter. Förslagen kan komma att påverka den svenska statsbudgeten marginellt. Eventuella ökade kostnader bedöms dock rymmas inom nuvarande anslagsramar. När det gäller stödkontoret ska verksamheten finansieras uteslutande av överförda medel från flyktingfonden. Därefter kommer gemenskapens budget att påverkas genom ändringar i flyktingfonden som minskar den andel som ska gå till gemensamma åtgärder, och därigenom frigör medel som kan föras över till stödkontorets budget. Förslaget om stödkontoret förväntas inte påverka den svenska statsbudgeten eftersom kontoret finansieras genom omfördelningar inom den befintliga ramen.