eunbil · GW0N21BA7F · 2009-01-01 00:00:00 — Rådets möte (energi- och transportministrarna) Dagordningspunkt 12 a,b,c Dokument: a) Förslag till och rådets direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) b) Förslag till och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning) c) Förslag till och rådets direktiv om märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet och andra väsentliga parametrar dokument: 2008/09:FPM52 Direktiv om energimärkning av energirelaterade produkter respektive däck KOM(2008)778 KOM(2008)779 2008/09:FPM57 Omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda KOM(2008)780 Hela den andra strategiska energiöversynen behandlades i . De specifika Energieffektiviseringsdelarna har inte behandlats i tidigare. Bakgrund presenterade Europeiska kommissionen den andra Strategiska energiöversynen som, i enlighet med vad beslutat, har energiförsörjning som tema. I handlingsplanen för försörjningstrygghet och solidaritet i energisektorn pekas åtgärder för förbättrad försörjningstrygghet ut inom fem områden varav energieffektivisering är ett. På energieffektiviseringsområdet lades förslag till omarbetning av två direktiv och förslag till ett nytt direktiv om märkning av däck. Samtliga dessa tre direktivförslag finns på dagordningen för . har direktivförslagen behandlats sparsamt i rådsarbetsgruppen. Inför rådsmötet har ordförandeskapet tagit fram en lägesrapport, där det mycket kort beskrivs hur förslagen har mottagits och medlemsstaterna och vilka artiklar som det har funnits större synpunkter på. Rättslig grund och beslutsförfarande Direktiv om märkning av däck samt omarbetning av energimärkningsdirektivet: artikel 95, beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med . Omarbetning av direktiv om byggnaders energiprestanda: artikel 175 (1), beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med . . Svensk ståndpunkt Energieffektivisering är högt prioriterat under det svenska ordförandeskapet. Målsättningen är att de tre förslagen ska kunna förhandlas klart under svenskt ordförandeskap. Lägesrapporterna kommer att fungera som utgångspunkt när tar över ordförandeskapet och behandlingen av direktivförslagen. Som inkommande ordförandeskap kommer att hålla en låg profil vid eventuella diskussioner i substans. Regeringen stödjer dock förslagen och anser att de ligger i linje med det arbete för ökad energieffektivisering som bedrivs. inställning Direktiv om byggnaders energiprestanda röstade om sina ändringsförslag till omarbetningen av direktivet om byggnaders energiprestanda . Parlamentets förslag innehåller mer än 100 förslag till ändringar av kommissionens förslag till omarbetning av direktivet. Sammanfattningsvis kan man säga att parlamentets förslag går i en riktning mot högre grad av harmonisering, ett bredare tillämpningsområde för direktivet och en högre ambitionsnivå. Bland annat föreslår parlamentet en helt harmoniserad metod för beräkning av optimal energiprestanda för byggnader som ska användas . Parlamentet har också mer långtgående förslag om harmonisering av arbetet för att främja lågenergibyggnader. Således föreslår parlamentet att alla nya byggnader ska vara lågenergihus enligt en gemensam definition, net zero energy (plushus), . En annan viktig fråga för parlamentet är finansiering av energieffektiviseringsåtgärder. Bl.a. föreslås en ökad andel av strukturfonderna som ska gå till energieffektiviseringsprojekt och en sänkt moms för produkter och tjänster med som påverkar energieffektivisering. Direktiv om märkning av däck röstade om sina ändringsförslag om märkning av däck . Två större ändringar är dels att parlamentet föreslår att rättsakten bör vara en EG-förordning istället för ett direktiv, dels att det ska finnas en särskild märkning av dubbdäck. EG-förordningar blir till skillnad från direktiv gällande i medlemsstaternas nationella lagstiftning. Direktiv om märkning röstade om sina ändringsförslag till omarbetningen av energimärkningsdirektivet . Den största förändringen är att parlamentet i ramdirektivet vill föreskriva hur märkningens utformning ska se ut. Parlamentet har föreslagit en skrivning i ramdirektivet där det uttryckligen står att en stängd A-G-skala ska vara basen. Det innebär att nuvarande A-G-skala ska finnas kvar och att produkterna vid en revidering av en produktmärkning när marknadsutbudet förändrats mot ett ökat utbud av energieffektiva produkter klassas om. Detta skulle medföra att en produkt hamnar i en lägre klass efter en revidering. Vissa medlemsstater och industrin har varit negativa till ett sådant förslag eftersom det inte premierar att tillverkarna har förbättrat sina produkter avsevärt då flertalet nuvarande produktmärkningar infördes. Förslaget Förslaget om märkning av däck ingår också som ett led i en integrerad strategi för att minska drivmedelsförbrukningen och utsläppen från vägtrafiken. Förslaget innebär att drivmedelseffektivitet, väggreppsförmåga vid vått väglag samt buller ska anges på en etikett vid försäljning av däck för personbilar och nyttofordon (s.k. C1-C3-däck). Märkningssystemet föreslås motsvara det som gäller för hushållsapparater, men kommer att innehålla märkning av samtliga dessa tre parametrar på en och samma etikett. Enligt lägesrapporten har förslaget fått ett positivt mottagande i rådsarbetsgruppen. Vissa medlemsstater har dock uttryckt ett behov av en kompletterande märkning anpassad till dubbdäck. Förslaget till omarbetat energimärkningsdirektiv innehåller några viktiga förslag till förändringar. Ramdirektivet föreslås breddas från att enbart omfatta hushållsapparater till att även omfatta industriprodukter och kommersiella produkter, samt energirelaterade produkter. Vidare föreslås att begreppet genomförandedirektiv ersätts av begreppet genomförandeåtgärder. Denna ändring möjliggör att genomförandeåtgärder kan vara i form av förordningar, såsom under ekodesigndirektivet. Slutligen föreslås det krav på offentlig sektor att ställa minimikrav på energieffektivitet vid offentlig upphandling av märkta produkter. Enligt lägesrapporten har förslaget fått ett positivt bemötande i rådsarbetsgruppen. Vissa medlemsstater har uttryckt tveksamhet till att uttryckligen inkludera byggprodukter (som parlamentet föreslår) och vissa medlemsstater har varit tveksamma till minimikrav på energiprestanda vid offentlig upphandling. Förslaget till omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda syftar till att skärpa de krav som ingår i direktivet för att därigenom ytterligare främja energieffektivisering i bebyggelsen. Direktivets omfattning vidgas, t.ex. föreslås att all nybyggnation ska omfattas av krav på analys av alternativa energiförsörjningssystem till byggnaden och minimikrav på energiprestanda ska fastställas för alla befintliga byggnader vid större renovering. (I det befintliga regelverket gäller motsvarande krav endast byggnader med en yta på .) Andra förslag är att byggnadens energideklarationer måste åtfölja all uthyrning och försäljning. Ett benchmarkingsystem för MS byggnormer ska utvecklas. MS ska vidare utveckla nationella planer för att främja byggnader med låg klimatpåverkan och låg användning av primärenergi. Enligt lägesrapporten är förslaget välkommet. Flera medlemsstater har dock pekat på risken för utökad administrativ börda, att subsidiariteten måste bibehållas såväl som att kostnadseffektiviteten ska beaktas. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Energimärkningsdirektivet (92/75/EEG) har i genomförts genom lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater och förordningen (1994:1774) om märkning av hushållsapparater. är ansvarig tillsynsmyndighet och utfärdar närmare föreskrifter utifrån de produktdirektiv som har antagits inom ramdirektivet. Förslaget innebär att nämnda lag och förordning behöver ses över utifrån att även energirelaterade produkter föreslås omfattas. När det gäller däck saknas svenska regler om obligatorisk energimärkning. Flertalet artiklar i det gällande direktivet om byggnaders energiprestanda har genomförts i svensk nationell lagstiftning genom lag (2006:985) om energideklaration för byggnader, förordning (2006:1592) om energideklaration för byggnader samt genom föreskrifter, BFS 2007:4 och BFS 2007:5. Direktivets artiklar 3 6 (metodiker och minimikrav) har ansetts genomförda genom lag (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m., förordning (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m., och byggregler, BFS 1993:57, med ändringar t o m 2008:6. Det aktuella förslaget om ändring av direktivet kommer att innebära att de svenska bestämmelserna måste ändras i viss omfattning. Enligt regeringens bedömning kommer flertalet ändringar att genomföras på förordningsnivå och det är förordningen om energideklarationer som kommer att beröras. När det gäller lagarna kommer mindre ändringar att behöva göras i lagen om energideklarationer. kommer att behöva genomföra vissa ändringar på föreskriftsnivå, detta gäller framförallt minimikraven på energiprestanda vars motsvarighet finns i byggregler i form av krav på en specifika energianvändning.