rfr · GW0WRFR13 · 2009-06-01 00:00:00 — Dock görs ingen redovisning för de förändringar som rör lokalkostnadsberäkningar på grund av nya hyresavtal. I vissa fall lämnas kommentar vid större förändringar i not. I enkätundersökningen har ett antal institutioner framfört att de saknar insyn i hur beräkningarna görs. Även i intervjuerna har det uppmärksammats att redovisningen av hur regeringen har räknat ut anslagsförslaget till är otydlig. Exempelvis menar att det inte framgår av budgetpropositionen hur regeringen har kommit fram till hur stort anslag som varje museimyndighet ska få. Detta innebär att museet inte kan förutsäga hur stort anslaget kommer att bli. 165ESV, e-brev . 6 ANSLAG 2008/09:RFR13 har uppmärksammat att det har varit svårt att få reda på hur regeringen har räknat ut pris- och löneomräkningen. Myndigheten konstaterar att uppgifter avseende pris- och löneomräkningen inte går att ta fram per museum och kostnadsslag. Från ESV har framförts att underlagen för omräkning av lokalkostnadsdelen lämnas ut till den som begär det och att de underlag som lämnas till regeringen kan delas upp per myndighet och lämnas ut till den som så önskar. 7 Förhållandet mellan hyresgäst och hyresvärd Sammanfattning av avsnittet: Ett mål för statens fastighetsförvaltning är att det förs en aktiv dialog mellan hyresvärd och hyresgäst. Uppföljningen visar att förhållandet mellan och dess hyresgäster har förbättrats . Vidare uppmärksammas behovet av stöd till hyresgästerna i bl.a. hyresförhandlingar. Det konstateras att hyresgästerna i allmänhet inte använder sig av stöd från i någon större utsträckning. Det förekommer inte heller något samarbete kulturinstitutionerna sinsemellan i hyres- och lokalfrågor. 7.1 Dialog och stöd Mål för statens fastighetsförvaltning Målet för statens fastighetsförvaltning är bl.a. att de fastighetsförvaltande myndigheterna och ska uppfattas som goda och serviceinriktade hyresvärdar.166 Från har det angetts som ett mål för fastighetsförvaltningen att myndigheterna ska iaktta stor öppenhet och föra en aktiv dialog med sina hyresgäster i lokalfrågor.167 Lokalförsörjningsreformen 1993 innebar att fick vissa stöduppgifter, vilka 1998 delvis fördes över till Statskontoret och 2006 till . hade bl.a. konsulter som enligt gällande konsulttaxa hjälpte myndigheter vid t.ex. hyresförhandlingar. Efterfrågan på dessa tjänster kom dock att bli liten och verksamheten upphörde. ger ESV stöd till regeringen i lokalförsörjningsfrågor i form av analyser av lokalanvändning och lokalkostnader i staten. ESV ska bl.a. redovisa underlag för prisomräkning av lokalkostnadsandelen i anslagsbaserna för nästkommande budgetår och lämna yttranden till regeringen över hyreskontrakt med lång löptid. Verket ska även bl.a. samla in och tillhandahålla uppgifter om den statliga lokalförsörjningen samt följa upp uppgifterna.168 Vidare ska ESV erbjuda stöd i lokalförsörjningsfrågor till statliga myndigheter. ESV har i uppföljningen uppgett att verket bl.a. ger ett webbaserat stöd 2008/09:1 utg.omr. 168Förordningen (2007:761) med instruktion för , , 2007 samt webbplatsen . 7 FÖRHÅLLANDET MELLAN HYRESGÄST OCH HYRESVÄRD 2008/09:RFR13 till myndigheterna rörande lokalplanering, hyresjuridik, hyreskontrakt (information om hyra, hyresvärd m.m.) samt uppföljning av lokalhyror och areor. Dialogen mellan hyresgäst och hyresvärd har förbättrats I kulturutskottets uppföljning har flera aktörer framfört att förhållandet mellan SFV och hyresgästerna har blivit mycket bättre och sakligare . SFV har till gruppen framfört vikten av att hyresgäster och hyresvärd möts och att man gemensamt kommer fram till riktlinjer, hur processerna ska se ut etc. Detta är en fråga som verkets generaldirektör uppger att SFV arbetar med. SFV har vidare bl.a. genomfört en omorganisation i syfte att utveckla långvariga relationer med hyresgästerna. inrättades en avdelning för musei- och teaterbyggnader inom verket. Den nya avdelningen har bl.a. tagit fram utvecklingsplaner i samarbete med museerna. Museikoordinatorn har i sitt betänkande uppgett att SFV:s åtgärder uppfattas som positiva av centralmuseerna och att de har haft goda effekter på samarbetet mellan SFV och museerna.169 SFV har i uppföljningen även pekat på att man kan tänka sig att ett oberoende råd tillsätts och att samverkansöverenskommelser träffas på samma sätt som verket gör när det gäller hyresgästen . I detta fall uppges detta arbetssätt ha fungerat bra. Där finns ett oberoende råd med tre experter för att komma fram till bl.a. marknadshyran. SFV:s generaldirektör betonar vikten av att ett sådant råd utses gemensamt av hyresvärd och hyresgäst och att alla är överens. SFV har betonat att verket vill stödja kulturinstitutionerna i deras förändringsarbete och främja kulturvärdena i fastigheterna. De låsningar som fortfarande finns beror enligt SFV på strukturen, inte på samarbetssvårigheter. För några hyresgäster har SFV arbetat med långsiktiga utvecklingsplaner, vilket enligt SFV har upplevts som bra. Av SFV:s nöjd-kund-index 2009 framgår att SFV:s kunder generellt är mycket nöjda; enligt uppgift från SFV står sig resultatet bra både i jämförelse med andra statliga och kommunala fastighetsverksamheter och i jämförelse med den kommersiella marknaden.170 Intervjuade tjänstemän vid menar att det finns en större förståelse för hyresproblematiken och konstaterar att det tidigare var mer av konfrontation mellan de olika aktörerna. Motsvarande bild har framkommit även från hyresgästerna. De hyresgäster som har intervjuats i denna uppföljning menar att de har ett gott förhållande till sina hyresvärdar. Exempelvis Försvarshistoriska museerna har möten med sina hyresvärdar en till där man går igenom olika lokalfrågor, vilket uppges fungera bra. I kulturutskottets enkätundersökning har nästan samtliga institutioner uppgett att samarbetet med hyresvärdarna är mycket 170ESV, e-brev , och Tyréns Temaplan, 2009. 2008/09:RFR13 7 FÖRHÅLLANDET MELLAN HYRESGÄST OCH HYRESVÄRD bra eller bra (se bilaga 2). Av enkätundersökningen framgår vidare att av de institutioner som har SFV som hyresvärd anser att samarbetet också har gett konkreta resultat, bl.a. vad gäller underhållsplaner, miljö- och tillgänglighetsarbete och brandskydd. Andelen är något lägre för hyresvärden . För övriga hyresvärdar uppger att samarbetet har gett konkreta resultat. Hyresgästernas läge i hyresförhandlingar uppmärksammade i sitt betänkande att kulturinstitutioner kan uppleva att de som hyresgäster är i underläge i förhandlingar med hyresvärden och att de kan behöva stöd och hjälp i förhandlingarna. Denna bild delas av bl.a. som i uppföljningen har framfört att hyresgäster och hyresvärd inte är jämbördiga parter i en förhandlingssituation. Det upplevs vara ett problem när museet ska förhandla om hyror eftersom museet saknar sådan kompetens. Museet kan t.ex. inte sätta sig in i hyresvärdens kalkylmodeller. Tjänstemän vid har betonat att det råder ett bra diskussionsklimat mellan museet och SFV i hyresförhandlingarna. De intervjuade museitjänstemännen betonar att det naturligtvis finns en naturlig målkonflikt mellan hyresvärd och hyresgäst, men de upplever att parterna arbetar tillsammans. Båda parter testar av olika förslag i förhandlingarna för att se hur långt det går att nå. Tjänstemän vid ESV har till gruppen framfört att hyresförhandlingar alltid är svåra, oavsett om hyresgästen är verksam inom kulturområdet eller inom något annat politikområde. ESV har vidare pekat på att det finns en tendens att avtalen mellan hyresvärd och hyresgäst innehåller alltmer fri text och att de blir allt längre. Det kan vara snårigt för hyresgästerna, inte minst eftersom en myndighet ofta har flera avtal att hantera. skrivs även tilläggsavtal vid t.ex. ombyggnationer. Efter tillkännagivande 2005 angående om det är en rimlig ordning att kulturinstitutioner förutsätts kunna uppträda som jämbördiga parter i hyresförhandlingar med SFV fick ESV ett utvidgat uppdrag när det gäller att ge stöd till myndigheter i lokalförsörjningsfrågor. Uppdraget har av ESV tolkats som att verket bl.a. ska ge generella underlag om hyresnivåer m.m. Detta har lösts genom att ESV ger stöd till myndigheterna i första hand genom de dokument som läggs ut på ESV:s webbplats. ESV:s handläggare kan ibland också svara på direkta frågor från myndigheterna, men från ESV betonas att verket inte fungerar som konsult. Från verket uppges att man inte skulle ha resurser för sådan stödverksamhet. uppges ca 2,5 tjänster ha avsatts för verkets uppgifter vad gäller lokalförsörjningsfrågor. Av kulturutskottets enkätundersökning framgår att endast 2 av 18 tillfrågade institutioner har efterfrågat stöd från ESV. Dessa två har fått stöd genom 7 FÖRHÅLLANDET MELLAN HYRESGÄST OCH HYRESVÄRD 2008/09:RFR13 informationen på ESV:s webbplats (en institution) och genom att få tillgång till ett mer detaljerat underlag för ESV:s beräkningar. Exempelvis har inte använt sig av stöd från ESV i hyresförhandlingarna. I intervju uppger museiföreträdarna att de inte vet vad ESV har att erbjuda eller vad man gör utöver att samla in kopior på hyreskontrakt. Tjänstemän vid uppger att det är oklart om institutionerna vänder sig till ESV om de behöver hjälp, men de menar att ESV borde kunna ge myndigheterna underlag i form av marknadsinformation inför hyresförhandlingar. De betonar att ESV inte kan gå in och vara rådgivare och att ESV inte heller har någon roll vad gäller att avgöra tvister mellan hyresgäst och hyresvärd. Enligt uppgift från ESV har det aldrig varit aktuellt att ESV skulle få en mer utvidgad roll inom området, t.ex. en medlande roll i hyreskonflikter. I de fall som både hyresvärd och hyresgäst är statlig myndighet är det bara regeringen som kan lösa konflikten genom beslut. I andra fall kan konflikten hanteras inom ramen för civilrättsliga regler (hyresnämnd eller domstol). Konsultstöd i hyresförhandlingar m.m. ESV redovisade en studie av vilka tjänster inom lokalförsörjningsområdet som efterfrågas av statliga myndigheter. Studien visar att något mindre än hälften har köpt konsulttjänster inom området, medan något mer än hälften kan tänka sig att avropa konsulttjänster inom lokalförsörjningsområdet från ett ramavtal. ESV:s analys visar att ett centralt upphandlat ramavtal skulle kunna medföra vissa administrativa besparingar för staten men att dessa i första hand skulle kunna uppnås genom att man prövar ett närmare samarbete mellan de myndigheter som har eller har haft egna ramavtal. ESV:s sammanfattande bedömning var att det inte finns tillräckliga förutsättningar för ESV att upphandla ett gemensamt ramavtal för lokalförsörjningstjänster.171 Av utskottets enkätundersökning framgår att drygt var fjärde institution har använt konsulter som stöd vid bl.a. hyresförhandlingar. har använt andra former av stöd, t.ex. samverkan med andra hyresgäster hos hyresvärden. Ungefär hälften av institutionerna har inte haft något stöd. lämnade i sitt betänkande förslag på hur ett s.k. förhandlingsstöd skulle kunna byggas upp. ESV har i uppföljningen fört fram att hyresgästerna bör ta hjälp av konsulter i hyresförhandlingar. Verket menar att kostnaden för konsulter är förhållandevis låg i förhållande till vad hyresgästerna kan vinna genom att förhandla ned hyran. SFV har tidigare framfört att förekomsten av ett professionellt förhandlingsstöd sannolikt skulle underlätta hyresförhandlingarna för såväl hyresgäst som hyresvärd. ESV har i uppföljningen pekat på att det finns konsultfirmor på öppna marknaden som ger stöd till hyresgäster i hyresförhandlingar. Det finns enligt ESV ett flertal konsulter inom området, varav några används mer frekvent av statliga myndigheter. I intervju med tjänstemän vid ESV har 171 ESV, 2008a. 2008/09:RFR13 7 FÖRHÅLLANDET MELLAN HYRESGÄST OCH HYRESVÄRD framkommit att myndigheterna ibland kan tycka att det är för dyrt med konsulter, men de tänker då enligt ESV inte på hur mycket som en konsult kan spara i form av lägre hyra. Enligt ESV är det förmodligen bara de större myndigheterna som har full kompetens inom området, men även dessa använder konsulter vid skilda tillfällen. Exempelvis Försvarshistoriska museerna har använt konsult inför en hyresförhandling. Museet menar att kostnaden för konsulten sparades in på ett par månaders hyra. Även från har i uppföljningen uppgetts att museet har använt en extern konsult inför hyresförhandlingar. Syftet var bl.a. att få ökad kunskap om hyresmarknaden. Konsulten gav visst stöd, fungerade som bollplank och tog fram statistik. En annan av de hyresgäster som har ingått i uppföljningen, , har till uppföljningsgruppen framfört att myndigheter inom kulturområdet kan få svårigheter att finansiera konsulter och medlare. Samarbete mellan kulturinstitutionerna i lokalfrågor Från bl.a. har det lyfts fram att museikoordinatorn har lämnat förslag om inrättandet av en samordningsfunktion som bl.a. skulle kunna stärka museernas arbete med hyresfrågor. Enligt uppgift från departementet pågår beredningen av utredningsförslaget inom . I uppföljningen har bl.a. ESV konstaterat att det inte finns så mycket samarbete mellan myndigheter i lokalfrågor, men det finns några exempel. I uppföljningen har uppgett att man har visst samarbete med kring kontorsservice etc., men museet har inget samarbete med andra kulturmyndigheter när det gäller hyresförhandlingar o.d. En orsak till detta uppges vara att de olika myndigheterna upplevs ha olika förutsättningar när det gäller lokalfrågor. Däremot uppges lokal- och hyresfrågor vara något som dryftas i mer allmänna kontakter med exempelvis andra museer. Även Försvarshistoriska museerna uppger att det inte har varit så mycket samarbete mellan de olika kulturinstitutionerna när det gäller hyresfrågor, men några frågor har tagits upp i centralmuseichefskretsen. Även Försvarshistoriska museerna konstaterar att museikoordinatorn berörde frågan om samarbete i lokalfrågor. Företrädare för museet menar dock att det antagligen inte finns en kritisk massa för att kunna ha en heltidsanställd hyresjurist, men det finns behov av att samordna och förmedla erfarenheter mellan museerna. Museet menar att Museer bör ha en sådan samordnande och stödjande roll i syfte att serva medlemmarna. I utskottets enkätundersökning uppger tre av institutionerna att de deltar i samarbete med andra kulturinstitutioner när det gäller lokal- och hyresfrågor. En av institutionerna uppger att det finns önskemål om att bilda ett nätverk inom detta område. 8 Miljö- och tillgänglighetsaspekter Sammanfattning av avsnittet: Miljö- och tillgänglighetsfrågor har en nära koppling till lokalfrågor. Uppföljningen visar att båda dessa aspekter på ett naturligt sätt kommer in i både Statens fastighetsverks och kulturinstitutionernas arbete med lokalfrågor. Vikten av återkoppling från till myndigheterna uppmärksammas, liksom behovet av incitament för hyresgästerna att bl.a. spara energi. Regeringen gav ett antal myndigheter i uppdrag att införa miljöledningssystem. Systemet har sedan successivt byggts ut och omfattar nu merparten av alla statliga myndigheter. har regeringens uppdrag att stödja myndigheterna i arbetet med miljöledningssystem. Av senaste redovisning framgår att miljöledningsarbetet för de statliga myndigheterna 2007 har gått framåt jämfört . tillhör de myndigheter som har högst rankningspoäng. är en av de myndigheter som förbättrade sin rankningspoäng mest i jämförelse med föregående år.172 Nära koppling mellan miljö- och lokalfrågor I kulturutskottets uppföljning har framkommit att det finns nära kopplingar mellan arbetet med miljöfrågor och lokalfrågor. Miljöaspekter är ett område som naturligt kommer upp i samband med t.ex. ombyggnad av lokaler. Som exempel på det miljöarbete som sker kan nämnas att har arbetat mycket med energibesparing i samband med ombyggnaden av Flygvapenmuseum i . Museet menar att hyresvärden, , är duktig på detta och pekar vidare på att energisparande åtgärder även leder till att pengar sparas. uppger att de arbetar konkret med miljöfrågor i samband med ombyggnaden av nya lokaler. Miljöfrågor, liksom tillgänglighet, är dessutom med som en stående punkt på alla hyresgästmöten. Ett annat exempel kan hämtas från i där den gamla klimatanläggningen gjordes om 2007 för att minska energiförbrukningen, och för att erbjuda ett bättre klimat för skeppet. SFV:s målsättning är att vara en föregångare inom miljöområdet.173 Från SFV uppges att verkets arbete med miljöfrågor i första hand handlar om att 172Naturvårdsverket, 2008. 8 MILJÖ- OCH TILLGÄNGLIGHETSASPEKTER komma ifrån oljeuppvärmning av byggnaderna. SFV uppger att det endast är och som har oljeuppvärmning, men att detta kommer att åtgärdas . I andra hand kommer arbetet med energieffektiv drift. SFV har i uppföljningen uppgett att verket har arbetat med driftsoptimering, men företrädare för verket konstaterar att det på många ställen fortfarande finns gamla anläggningar. Företrädare för menar att museiverksamhet är en mycket energikrävande verksamhet till följd av bl.a. krav på klimatanläggningar. SFV konstaterar att det är enklare att genomföra miljöförbättrande insatser i de fall som marknadshyra tillämpas. För hyresgäster med kostnadshyra måste SFV vara överens med hyresgästen om insatsen innan den kan genomföras. Tjänstemän vid har framfört att SFV arbetar intensivt med miljöfrågor. Tjänstemännen noterar att svårigheter kan uppstå i bidragsfastigheterna, där SFV inte får göra investeringar. Det kan t.ex. vara svårt att kostnadsföra en större energieffektivisering under ett enskilt år. Detta är en fråga som uppges arbeta med. Miljöfrågor i dialogen mellan och myndigheterna har uppmärksammat att många myndigheter anser att det är viktigt att få återkoppling på sitt miljöledningsarbete från departementet. Enligt är det fortfarande en liten andel av myndigheterna, , som får det. Av rapporten framgår att den sämsta responsen kom från , där samtliga myndigheter som svarat på frågan uppger att de inte har fått någon återkoppling från departementet.174 Tjänstemän vid uppger att alla myndigheter och institutioner inom kulturområdet har krav på miljöledningssystem. De gör en redovisning till och Naturvårdsverket.175 Utifrån detta gör en sammanställning för alla myndigheter. ingår i en arbetsgrupp som följer miljöledningsarbetet. Återkopplingen till myndigheter och institutioner sker i mål- och resultatdialogen. På departementet är man medveten om att det har riktats viss kritik mot på grund av att departementet har varit för svagt i att återkoppla till myndigheterna. Tjänstemän vid departementet uppger dock att man går igenom miljöledningsfrågor i arbetet med de dokument som tas fram inför mål- och resultatdialogerna. Hyresgästernas incitament för att spara energi I uppföljningen har bl.a. SFV pekat på att belysning är en fråga som ligger på hyresgästens ansvar. Detta innebär att hyresgästerna har incitament att spara 174Naturvårdsverket, 2008. 175Regeringen beslutade (dnr M2005/4563/Hm) om riktlinjer för myndigheters redovisning av miljöledningsarbete. 8 MILJÖ- OCH TILLGÄNGLIGHETSASPEKTER Enligt SFV är hyresgästerna ofta intresserade av samarbete med SFV som brukar ta hänsyn till detta vid underhållsinsatser. Insatserna är ofta dyra men ger enligt SFV stora miljövinster. konstaterar att SFV inte redovisar el- och uppvärmningskostnader på hyresavierna. En sådan redovisning skulle enligt museet höja medvetandet hos hyresgästerna och ytterligare öka hyresgästernas incitament att spara energi. Försvarshistoriska museerna betalar kallhyra för sina lokaler. har beslutat om en ändring i lagstiftningen176 som innebär att i byggnader som innehåller lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser ska enkelt avhjälpta hinder mot lokalernas och platsernas tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga undanröjas.177 har tagit fram föreskrifter och allmänna råd om undanröjandet av enkelt avhjälpta hinder.178 Av propositionen framgår att åtgärderna bör ha genomförts senast vid utgången av 2010. Nära koppling mellan tillgänglighets- och lokalfrågor Uppföljningen visar att även arbetet med tillgänglighet hänger nära samman med lokalfrågor. Tjänstemän vid betonar att alla myndigheter har i uppdrag att arbeta med tillgänglighetsfrågor. Som exempel nämns att alla museer arbetar aktivt med hur kraven på den fysiska tillgängligheten kan uppnås till 2010. De intervjuade tjänstemännen menar att tillgänglighet även är en bredare fråga som bl.a. handlar om öppethållande, hur man når en bredare publik etc. Tjänstemän vid har i uppföljningen framfört att SFV prioriterar arbetet med tillgänglighetsfrågor, men att de har flaggat för vissa problem. Byggnadernas utformning och krav från kan ibland göra det svårt att hitta lösningar. I uppföljningen har bl.a. SFV betonat att när det gäller tillgänglighet ska hyresvärden enligt åtgärda enkelt avhjälpta hinder. Detta ska vara genomfört . De intervjuade företrädarna för SFV uppger att arbetet drivs på av SFV, bl.a. genom att rullstolsramper byggs och handikapplatser anläggs. När det handlar om hyresgäster med kostnadshyra måste SFV komma överens med hyresgästen innan åtgärder vidtas. Det betonas att flera av åtgärderna kostar mycket pengar. 176Plan- och bygglagen (1987:10). 2000/01:48, bet. 2000/01:BoU5. 178BFS 2003:19 HIN. 8 MILJÖ- OCH TILLGÄNGLIGHETSASPEKTER I SFV:s tillgänglighetsarbete ingår att SFV ska uppmuntra hyresgäster till att genomföra goda fysiska och kommunikativa lösningar. SFV har på sin webbplats formulerat sin verksamhetsidé när det gäller tillgänglighetsfrågor på följande sätt: I vårt kulturarv finns byggnader och miljöer som skapades i då man inte tänkte på att de skulle vara tillgängliga för människor med nedsatt funktionsförmåga. I Statens fastighetsverks verksamhetsidé ingår att öka den publika tillgängligheten i våra kulturbyggnader och kulturmiljöer. Dels ska tillgängligheten öka för alla medborgare genom ökat öppethållande och kreativt levandegörande, dels ska den fysiska tillgängligheten för funktionshindrade öka.179 Försvarshistoriska museerna menar att SFV har genomfört en ambitiös inventering av tillgänglighetsfrågor. Frågan tas även upp regelbundet i möten med SFV, vilket uppges fungera bra. Museet framhåller att även Specialfastigheter är duktiga på tillgänglighetsfrågor. De insatser som görs finansieras av hyresvärden men betalas slutligen av hyresgästen via hyran. Även framhåller att kravet på att lätta hinder ska vara undanröjda riktas mot fastighetsägaren, men att det är hyresgästerna som får betala insatserna via hyran. har i enlighet med ett regeringsbeslut gjort en redovisning av det särskilda ansvaret som sektorsmyndighet inom handikappområdet och studerat de senaste tio årens arbete med tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Redovisningen sammanfattar vad som har gjorts, hur sektorsansvaret har utvecklats och vilka fortsatta behov som finns. Av redovisningen framgår bl.a. att många insatser har gjorts för att höja kompetensen hos institutioner och det fria kulturlivet, och ett omfattande arbete pågår ute i landet. En enkätundersökning genomförd visar dock att mycket arbete återstår för att kulturlivet ska bli tillgängligt.180 180Kulturrådet, 2009. 9 Gruppens slutsatser och förslag Uppföljnings- och utvärderingsgruppens slutsatser och förslag i korthet: Mot bakgrund av det som har framkommit i denna uppföljning anser gruppen sammanfattningsvis följande: -De särskilda problem som pris- och löneomräkningsmodellen av lokalkostnader har lett till inom kulturområdet bör lösas, i första hand genom generella åtgärder som att t.ex. införa en spärr som hindrar att en myndighet får minskad pris- och löneomräkning i de fall som hyresförhandlingar leder till höjd hyra eller i andra hand genom att åtgärder vidtas i de enskilda fall då problem uppstår.