eunbil · GW0N145ADC · 2009-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2009/163/EU Kopia: Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det föreligger ännu ingen trolig A-punktslista. Förslag till förordning om inrättandet av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor Föredragning av kommissionen och inledande debatt (R) (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Föredragning av kommissionen och inledande debatt. Bakgrund Frågan om att inrätta ett Europeiskt stödkontor för samarbete mellan medlemsstaterna som rör det gemensamma Europeiska asylsystemet fanns med i Haagprogrammet med efterföljande handlingsplan. I rådslutsatser som antogs av uppmanades kommissionen att komma med förslag till att stärka det praktiska samarbetet. I kommissionens meddelande Strategisk plan för asylpolitiken angavs att kommissionen skulle lägga fram ett förslag om bildandet av en Europeisk byrå för stöd till samarbete i asylfrågor. Kommissionen förväntas internt anta förslaget . Svensk ståndpunkt välkomnar ett förslag om ett europeiskt stödkontor från kommissionen och ser fram emot en närmare beskrivning av uppgifter för kontoret. Stödkontoret kan underlätta det praktiska samarbetet inom det gemensamma asylsystemet, där det praktiska samarbetet är en viktig komponent. (ev.) Utkast till och rådets förordning om införande av en gemenskapskodex om viseringar (R) (sr ) Avsikten med behandlingen Punkten står angiven som eventuell i dagordningen och syftet med behandlingen är ännu inte angivet, men sannolikt kommer ordförandeskapet att informera om förhandlingarna med . Bakgrund Viseringskodexförslaget syftar bl.a. till att införliva alla rättsakter som reglerar villkor och förfaranden för utfärdande av viseringar i en och samma förordning. är de gemensamma Schengenreglerna för visering spridda i ett antal förordningar och andra rättsakter. Syftet med en gemensam viseringskodex är att samla de bestämmelser som avser utfärdande av viseringar i en och samma förordning samt harmonisera de arbetsmetoder som medlemsstaternas beskickningar ska följa när de handlägger viseringsansökningar. Det nuvarande regelverket måste också uppdateras p.g.a. införandet av informationssystemet för viseringar (VIS) som innebär krav på biometri. Kommissionen presenterade förslaget till förordning om en gemensam viseringskodex och förhandlingar i rådsarbetsgruppen har pågått . Det är sannolikt att förordningen kan antas . som är medbeslutande har ännu inte yttrat sig. Svensk ståndpunkt stödjer att viseringskodexen kan antas. Viseringskodexen kommer att ge bättre förutsättningar för genomförande av den gemensamma viseringspolitiken. Se vidare i bifogad promemoria. Rapport från kommissionen till och rådet om tillämpningen av direktiv /38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Syftet med behandlingen ännu inte angivet men sannolikt handlar det om en presentation av kommissionens rapport och möjligen en efterföljande diskussion. Bakgrund antog kommissionen internt en rapport om tillämpningen av direktiv /38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (rörlighetsdirektivet). Kommissionen konstaterar att medlemsstaternas genomförande av rörlighetsdirektivet överlag är ganska nedslående. Det finns inte en enda medlemsstat som har genomfört direktivet i sin helhet effektivt och korrekt. Inte heller en enda artikel har genomförts effektivt och korrekt av samtliga medlemsstater. Kommissionen anser att det, i detta skede, inte är nödvändigt att föreslå ändringar i direktivet, men att medlemsstaterna behöver genomföra direktivet mer effektivt. Svårigheterna att genomföra och tolka direktivet, gällande exempelvis frågor som kriminalitet och missbruk av lagstiftningen, kan än så länge lösas genom att riktlinjer utfärdas av kommissionen efter ytterligare diskussioner inom den expertgrupp som inrättats. En andra rapport om tillämpningen av direktivet kommer att utarbetas längre fram. Tillämpningen av fri rörlighetsdirektivet har tidigare diskuterats mot bakgrund av den s.k. Metock-domen, som gett upphov till diskussioner i flera medlemsstater om bl.a. missbruk av den fria rörligheten för personer. Svensk ståndpunkt delar kommissionens uppfattning att det i detta skede inte är nödvändigt att föreslå ändringar i rörlighetsdirektivet. Arbetet med direktivets tillämpningssvårigheter sker inom ramen för den expertgrupp som kommissionen tillsatt. Svensk lagstiftning och praxis ligger i princip i linje med Metock-domen. Kampen mot illegal invandring i Föredragning av den italienska, maltesiska, cypriotiska och grekiska delegationen samt debatt (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av ett initiativ från , , och samt efterföljande debatt. Bakgrund Vid det informella i presenterade , , och ett gemensamt initiativ med förslag på EU-gemensamma åtgärder för att lätta på den börda dessa medlemsstater anser att den olagliga invandringen medför för dem. Det är ännu oklart hur gruppen tänker sig att gå vidare med initiativet, men troligen vill de få texten inarbetad i kommissionens meddelande om det nya femåriga arbetsprogrammet på RIF-området, Stockholmsprogrammet. Gruppen framhåller EU:s övergripande strategi för migration som ett viktigt ramverk för arbetet med att minska den olagliga invandringen. Gruppen betonar i sitt initiativ vikten av att EU fortsätter arbetet med att sluta fler gemensamma återsändandeavtal med ursprungs- och transitländer i och , att rådet och medlemstaterna förser Frontex med nödvändiga finansiella och operativa resurser, att det i EU-gemensamma överenskommelser med tredjeland inkluderas bestämmelser om samarbete inom ramen för den yttre gränskontrollen i syfte att bekämpa olaglig invandring, att det inrättas ett stödkontor för praktisk samarbete mellan asylmyndigheterna, att förslag till förändringar i Dublinförordningen tar hänsyn till den ökade börda förordningen medför för stater vid en yttre gräns och förordningen ändras så att en mer rättvis ansvarsfördelning kommer till stånd, att övriga medlemsstater överväger det förslag kommissionen har lagt beträffande en EU-intern omfördelning av personer som har beviljats internationellt skydd, att EU stärker sitt samarbete med UNHCR i syfte att ett bättre skydd ska erbjudas personer som begär skydd utanför EU:s gränser, att kommissionen lägger förslag om samarbete med tredjeländer i syfte att stärka deras asylsystem, samt att de befintliga regionala skyddsprogrammen utvidgas till att omfatta även andra ursprungs- och transitområden i och . Svensk ståndpunkt Initiativet från , , och innehåller delar som kan uttala sitt stöd för. Frågorna som lyfts fram i initiativet ingår som en naturlig del i diskussionerna om Stockholmsprogrammet. Till exempel delar uppfattningen att EU:s övergripande strategi för migration är det naturliga ramverket för samarbete med transit- och ursprungsländerna runt . anser vidare att det är nödvändigt för EU:s medlemsstater att gemensamt motverka olaglig invandring och att verka för att tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU återvänder till sina hemländer. måste det givetvis i alla lägen finnas möjligheter att få skydd i EU, för flyktingar och personer som av andra anledningar är i behov av skydd. ser också positivt på kommissionens förslag inrättande av ett stödkontor för asylfrågor. När det gäller diskussionen om ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna och om olika verktyg för detta, bör den ta sin utgångspunkt i hur befintliga instrument så som flyktingfonden kan utnyttjas för detta ändamål. Diskussion om situationen för de irakiska flyktingarna (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Syftet med rådsbehandlingen är att följa upp de slutsatser som antogs vid om mottagande av irakiska flyktingar till unionen. Bakgrund I rådslutsatser från inbjöds medlemsstaterna att ta emot särskilt utsatta irakiska flyktingar som befinner sig i och för vidarebosättning till EU. Slutsatserna antogs efter att en utredningsresa till och genomförts av kommissionen och ett antal medlemsstater . Av kommissionens rapport efter resan framkom att finns ett klart behov av vidarebosättning i både och . I rådslutsatserna angavs som ett mål för vidarebosättningsinsatsen att sammanlagt ta emot upp till 10 000 flyktingar inom unionen. Svensk ståndpunkt ser initiativet för irakiska flyktingar som mycket angeläget, och vi kommer att bidra till det genom att vika en stor del av årets flyktingkvot till förmån för denna grupp. Vi hoppas också på en bred uppslutning från övriga medlemsstater så att målet att ta emot 10 000 irakiska flyktingar kan förverkligas. Utkast till rådets beslut om utnämning av en direktör för - antagande () Avsikten med behandlingen i rådet Enhälligt anta rådsbeslutet om tillsättning av direktör för . Bakgrund Förordnandet för Europoldirektören går ut . Rådet ska utse en ny direktör efter hörande av som genomfört rekryteringsförfarandet. Till sin hjälp i förfarandet har styrelsen haft en urvalskommitté bestående av representanter för fem framlottade medlemsstater: , , , och . Kommittén har rangordnat de lämpliga kandidaterna enligt följande: , , Highly suitable och kommitténs första val, , , highly suitable , , suitable Styrelsen ställde sig vid sitt möte , efter en kort diskussion om formalia och procedurfrågor enhälligt bakom kommitténs förslag. Svensk ståndpunkt stödjer (UK) kandidatur och anser att urvalet har genomförts på ett korrekt sätt bland flera bra kandidater. stödjer urvalskommitténs och styrelsens enhälliga bedömning. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets rambeslut om förebyggande och lösning av tvister om domstolars behörighet i straffrättsliga förfaranden (R) Riktlinjedebatt om utvalda frågor Avsikten med behandlingen i rådet Diskussionspunkt. Rådet inbjuds att bekräfta några av förhandlingarnas delresultat. Bakgrund m.fl. medförslagsställare, bl.a. , har lagt fram ett förslag till rambeslut om jurisdiktionskonflikter. Rambeslutet ålägger medlemsstaterna att informera varandra i fall där det skäligen kan antas att fler än en stat utreder samma person för samma gärning. Om så är fallet, ska staterna samråda med varandra för att avgöra i vilket land utredningen lämpligen ska bedrivas. Syftet med rambeslutet är att undvika att en person döms för samma gärning mer än en gång (ne bis in idem) samt sund processekonomi. Vid inbjuds rådet att bekräfta några av förhandlingarnas delresultat, främst vad gäller tre frågor: a) Syfte och tillämpningsområde b) Det straffrättsliga förfarandet och behöriga myndigheter c) Förfarandet när medlemsstaterna kontaktar varandra. Svensk ståndpunkt är som medförslagsställare positivt till de utgångspunkter som ordförandeskapet vill få bekräftat. För är det viktigt att de myndigheter som ska vara behöriga att agera enligt rambeslutet ska innefatta även andra än rent rättsliga myndigheter, t.ex. polismyndigheter. Se vidare i bifogad promemoria. Förhandlingsmandat för ett avtal om ömsesidig rättslig hjälp mellan Europeiska unionen och - antagande () Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om förhandlingsmandatet. Bakgrund inleddes informella diskussioner angående ett eventuellt avtal mellan och om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. sände den japanske ett brev till ordförandeskapet där det föreslogs att formella förhandlingar skulle inledas. Ordförandeskapet har presenterat ett förslag till förhandlingsmandat som har diskuterats på tjänstemannanivå. Syftet med behandlingen vid är att nå en politisk överenskommelse om förhandlingsmandatet. Därefter ska förhandlingarna med påbörjas för att avslutas under det svenska ordförandeskapet. Svensk ståndpunkt är positivt till ett avtal med på området för straffrättsligt samarbete och anser att ett avtal skapar ett mervärde för EU som helhet. Se vidare i bifogad promemoria. Genomförande av handlinsplanen för europeisk E-juridik - lägesrapport (falsk B-punkt) (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Informationspunkt. Bakgrund är ett initiativ från det tyska ordförandeskapet och är förenklat uttryckt ett arbete för att på europeisk nivå utveckla användningen av informations- och kommunikationsteknik inom juridiken, framför allt genom att skapa en portal på Internet. Detta ska bidra till rationalisering och förenkling av rättsliga förfaranden. har välkomnat initiativet för att gradvis upprätta en enhetlig e-juridikportal för EU före utgången av . Någon egentlig rättslig grund för projektet finns inte. Medverkan i samarbetet är frivilligt. Vid antogs en handlingsplan för en europeisk e-juridik. I planen anges konkreta prioriteringar och en tidsplan för att utveckla e-juridikverksamheten inom EU. Den fördelar även uppgifter mellan olika medlemsstater och kommissionen. Öppnandet av portalen planläggs till . Kommissionen bär huvudansvaret för det praktiska genomförandet av portalen. För detta ändamål kommer tjänster upphandlas av en privat leverantör. har i en rapport välkomnat e-juridikprojektet. Svensk ståndpunkt välkomnar det arbete som utförts och kommer att arbeta för att förverkliga målen i handlingsplanen, med särskild fokus på att den europeiska e-juridikportalen kan öppna . Övrigt: a) (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Lunchdiskussion. Bakgrund President har tagit beslut (executive orders) om att ska stängas. I beslutet föranstaltas om skyndsamma diplomatiska ansträngningar för vidarebosättning till andra länder av vad som förutses kunna komma att omfatta ett betydande antal fångar i lägret. Inom EU har en första diskussion ägt rum mellan utrikesministrarna med ett konstaterande av att det primärt är ett ansvar för att respektera fångarnas mänskliga rättigheter och att det är en fråga för de enskilda medlemsstaterna att fatta beslut om man ska ta emot tidigare Guantanamofångar. Frågan har vidare diskuterats i . Vissa ledamöter såg inga problem med att ta emot fångar medan andra betonade rättssäkerheten och framhöll att EU:s medborgare måste skyddas mot potentiella terrorister. Svensk ståndpunkt välkomnar den fortsatta dialogen mellan och om mänskliga rättigheter, inklusive olika aspekter på den stängning av som president beslutat om. deltar i den analys och de diskussioner som förs inom EU med utgångspunkten att det är ansvar att respektera Guantanamofångarnas mänskliga rättigheter och att det är en fråga för varje medlemsstat att fatta nationellt beslut om att ta emot fångar för bosättning i det egna landet. b) (ev.) finansministeriums behandling av personuppgifter från EU i syfte att bekämpa terrorism i enlighet med programmet för spårning av finansiering av terrorism efter de systemändringar som ska genomföras Swift Information från kommissionen () Avsikten med behandlingen i rådet Informationspunkt. Kommissionen kommer informera om användande av uppgifter, i terrorismbekämpande syfte, som kommer från EU och finns lagrade i finanssystemet SWIFT samt förändringar i aktuella datasystem per . Bakgrund SWIFT (Society for ) är ett företag som bildades i och arbetar i enlighet med belgisk lag och därmed även . SWIFT består av ett system för standardiserade meddelanden mellan finansiella institutioner. Det är inget system för hantering av konton utan endast för sändande av finansiell information på ett snabbt och säkert sätt. SWIFT har med tiden blivit ett system finanssektorn i stora delar är beroende av och det står under tillsyn av centralbanker. SWIFT har kontor i flera städer i olika länder, däribland . De datauppgifter som finansiella institutioner sänder till SWIFT i samband med att de utför sina tjänster lagras i enlighet med belgisk dataskyddslagstiftning och , särskilt direktivet (95/46/EC) om dataskydd. SWIFT har av säkerhetsskäl två servrar som innehåller all information . En server finns i EU och en i . Kort efter skapade ett system kallat Tracking Program (TFTP). Med stöd av TFTP kan amerikanska brottsbekämpande myndigheter i pågående utredningar om terrorism eller finansiering därav erhålla uppgifter från SWIFT:s server i . har användandet av SWIFT:s uppgifter förbättrat deras och andra länders möjligheter att identifiera terrorismfinansiärer, kartlägga terrornätverk och störa deras aktiviteter. De uppgifter som finns hos SWIFT innefattar exempelvis meddelandets avsändare, mottagare, namn, konto, adress och eventuellt personnummer. Det är mycket ovanligt att något meddelande innehåller uppgifter såsom religionstillhörighet, politiskt åsikt, etniskt ursprung, sjukdom eller annan sådan personlig omständighet. Uppgifterna sänds inte över automatiskt från SWIFT utan endast efter särskild begäran från U.S. och i anledning av en pågående utredning om terrorism. Uppgifterna erhållna genom TFTP får inte användas till att utreda annan brottslighet. meddelade den belgiska dataskyddsmyndigheten att SWIFT i flera avseenden bröt mot de lagar som stiftades i enlighet med direktivet om dataskydd, bl.a. vid översändande av uppgifter till tredjeland. Även en arbetsgrupp inom EU konstaterade därefter att SWIFT bröt mot om dataskydd på flera sätt inklusive förfarandet varigenom uppgifter delgavs utan att ha försäkrat sig om att det fanns tillräckligt dataskydd. har i kommunikation med kommissionen förklarat hur TFTP fungerar och att data som kommer från EU och erhålls via SWIFT behandlas på ett säkert sätt som bör kunna anses uppfylla EU:s dataskyddskrav. Vidare har bjudit in en särskild representant från EU med uppgift att kontrollera hur EU:s dataskyddskrav uppfylls. Kommissionen ska nu ge mer information om den beskrivna situationen och förändringar i aktuella system per . Svensk ståndpunkt anser att möjligheterna att kunna begränsa terrorismfinansiering är en viktig del i den övergripande kampen mot terrorism. Att effektivt kunna utreda terroristbrott är en central del av arbetet. inställning är att allt arbete måste ske på ett sätt som kännetecknar ett demokratiskt och rättssäkert samhälle samt med efterlevnad av om dataskydd. c) Rationell politik för att bekämpa narkotika (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om det fortsatta arbetet med att bekämpa narkotika. Bakgrund avser under sitt ordförandeskap försöka utveckla och förbättra det brottsbekämpande arbetet mot narkotika. Inför kommer man att distribuera ett dokument som tar sikte på narkotikaarbetet . Dokumentet kan förmodas ta upp nedanstående frågor för diskussion. Avsikten är att diskussionen vid ska utmynna i en politisk överenskommelse om vägen framåt. Förutom det initiativ som det franska ordförandeskapet lanserade om att förstärka de brottsbekämpande organen mot narkotikahandeln i önskar det nuvarande ordförandeskapet uppmärksamma följande frågor: - Utveckla statistikuppgifter, s.k. indikatorer, för att öka effektiviteten i bland annat tillslag. Det nuvarande systemet som registrerar arresteringar, tillslag samt bevakning av priser på narkotika anses inte vara tillräckligt för att kunna utvärdera om de brottskämpande metoderna som används verkligen minskar utbudet av narkotika. Ordförandeskapet önskar därför prioritera skapandet av fler indikatorer samt förbättra kvaliteten på de indikatorer som finns . - Man föreslår ett förbättrat underrättelsearbete samt ett utbyte av best practise rörande brottsliga handlingar som har koppling till den fria rörligheten av människor och varor. Parallellt med initiativet om samarbete med som det förra ordförandeskapet lanserade, avser nuvarande ordförandeskap på liknande sett stödja EU:s östra grannländer med narkotikabekämpning. Svensk ståndpunkt välkomnar en diskussion kring hur vi bättre kan samarbeta inom EU för att bli mer effektiva i vår brottsbekämpning av narkotika. Det är positivt om vi kan utbyta erfarenheter och best practise på området för att bli bättre på det vi gör. Vi välkomnar också en diskussion med andra länder kring framgångsrika indikatorer. stödjer ordförandeskapets idéer om att bistå våra östra grannar med att förbättra sin brottsbekämpning. Det gäller dock att inte glömma bort den interna produktionen av narkotika inom EU och narkotikahandeln på Internet som också utgör problem. Det är därför viktigt att vi tar ett helhetsgrepp på narkotikaproblematiken omfattande såväl den narkotika som kommer in till EU, som den som produceras internt. Utgångspunkten för det fortsatta arbetet bör vara att utnyttja befintliga strukturer, i synnerhet samarbetet inom Europol. d) Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /35/EG om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (R) (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport. Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om ändring av direktiv /35/EG om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (se faktapromemoria 2007/08:FPM107). Bakgrunden till förslaget är en dom (fartygsföroreningsdomen) genom vilken ogiltigförklarade rådets rambeslut /667/RIF om förstärkning av det straffrättsliga regelverket för bekämpande av föroreningar förorsakade av fartyg. Rambeslutet kompletterade ett direktiv om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (2005/35/EG, fartygsföroreningsdirektivet). Domen rör gränsdragningen mellan första och tredje pelaren i EU och bekräftar det som slogs fast i den s.k. miljödomen , nämligen att om det är absolut nödvändigt för att bekämpa allvarliga hot mot miljön, får straffrättslig reglering ske i direktivform inom ramen för första pelaren. I fartygsföroreningsdomen uttalade domstolen emellertid också att den straffrättsliga kompetensen inom första pelaren inte omfattar bl.a. arten och nivån av de straffrättsliga påföljderna. Syftet med det nu aktuella direktivförslaget är att fylla ut det rättsliga tomrum som uppstod i och med att rambeslutet ogiltigförklarades. Detta ska ske genom att merparten av det ogiltigförklarade rambeslutets bestämmelser om sanktioner införlivas i fartygsföroreningsdirektivet . Förhandlingarna om direktivförslaget pågick och inom rådet nåddes enighet kring texterna på arbetsgruppsnivå. Det som återstår är medbeslutandeförfarandet med . Direktivet torde kunna antas . EP-utskotten (transport och turism), ENVI (miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet) och (rättsliga frågor) har presenterat utkast till yttranden. Fyra frågor verkar bli viktiga i de kommande trilogförhandlingarna med EP: (1) om den lägsta skuldgraden ska vara grov eller enkel oaktsamhet, (2) om ringa fall ska kunna undantas från straffrättsligt ansvar och hur man i så fall ska hantera upprepade ringa överträdelser som TRAN föreslår ska vara straffbara, (3) om ansvarskedjan ska formuleras i enlighet med KOMs förslag eller i enlighet med vad arbetsgruppen kommit fram till (skäl 6), samt (4) vilken genomförandetid som ska gälla: 6, 12 eller 18 månader. Svensk ståndpunkt Både skyddet av miljön, inte minst den miljön, och sjösäkerheten är högt prioriterade frågor för . Det är därför viktigt att effektiva åtgärder vidtas för att bekämpa fartygsföroreningar, vilka ofta får gränsöverskridande miljökonsekvenser. har genomfört både rambeslutet och direktivet om fartygsföroreningar och ställer sig, mot bakgrund av utgången i fartygsföroreningsmålet, positivt till förslaget att införliva rambeslutets sanktionsbestämmelser i fartygsföroreningsdirektivet. bör därför verka för en konstruktiv kompromiss med parlamentet i syfte att nå en förstaläsningsöverenskommelse och kunna anta direktivet . e) , - Information från den tyska delegationen (sr ) Syfte med behandlingen i rådet Informationspunkt. Bakgrund En av de tvistlösningsmekanismer som är kopplade till Havsrättskonventionen är den () som har sitt säte i och består av 21 domare.