urf · GWA5URF2 · 2009-01-01 00:00:00 — får föreskriva åtgärder om opera- tivt samarbete mellan behöriga Ett område med frihet, ska fastställa på vilka villkor och inom vilka gränser som de behöriga myndigheterna i de medlemsstater som avses i artiklarna 82 och 87 får agera på en annan medlemsstats territorium i samverkan och i sam- förstånd med myndigheterna i denna ska anta bestämmelser om har- monisering av lagstiftningen om omsättningsskatter, punktskatter och andra indirekta skatter eller avgifter melser om skatter och Avdelning (kapitel) ska utfärda direktiv om tillnärm- ning av sådana lagar och andra och tillnärmning av lag- författningar i medlemsstaterna som stiftning (tillnärmning av direkt inverkar på den inre markna- dens upprättande eller funktion ska fastställa bestämmelser om språkanvändningen i samband med europeiska rättigheter som säkerstäl- ler ett enhetligt skydd för immateri- ska anta lämpliga bestämmelser politik (ekonomisk poli- som därefter ska ersätta det i artikel får, genom förordning, tilldela politik (monetär politik) uppgifter i samband med tillsynen över kreditinstitut och andra finans- institut med undantag av försäk- kan dels besluta om åtgärder som är avsedda att bl.a. främja samarbetet mellan medlemsstaterna, dels genom direktiv anta minimikrav i fråga om social trygghet och socialt skydd för arbetstagarna, skydd för arbetstagar- na då deras anställningsavtal slutar gälla, företrädande och kollektivt tillvaratagande av arbetstagarnas och arbetsgivarnas intressen, inbegripet för medborgare i tredje land som lagligt vistas inom unionens territori- ska anta särskilda program ska besluta om dels bestämmelser av främst skattekaraktär, dels åtgär- der som påverkar fysisk planering, kvantitativ förvaltning av vattenre- surser eller sådana åtgärder som direkt eller indirekt berör tillgången till dessa resurser, markanvändning, med undantag av avfallshantering, åtgärder som väsentligt påverkar en medlemsstats val mellan olika ener- gikällor och den allmänna strukturen ska föreskriva nödvändiga åtgär- der för att uppnå målen i artikel 194.1 när dessa åtgärder är av främst Avdelning (kapitel) får anta bestämmelser för att i den ser (Europeiska unionens omfattning som det beslutar ge Europeiska unionens domstol behö- righet att avgöra tvister som rör tillämpningen av de rättsakter som antagits på grundval av fördragen och genom vilka europeiska immate- kan ändra Europeiska invester- ser (Europeiska invester- *Det beslut som avses i artikel 81.3 andra stycket ska översändas till de nationella parlamenten. Om en invändning från ett nationellt parlament har meddelats från detta översändande, ska beslutet inte antas. I avsaknad av invändningar får rådet anta beslutet. I detta fall ska rådet även höra Ekonomiska och sociala kommittén samt . Arbetspromemoria 3: Bestämmelser om subsidiaritetsgranskning Sammanfattning: Promemorian innehåller dels en kort redogörelse för nuvarande möjligheter till subsidiaritetskontroll, dels en kort orientering av tidigare förslag och utredningar med avseende på kontroll av subsidiaritetsprincipen i EU-lagstiftningen. Promemorian avslutas med några sammanfattande kommentarer. Promemorian är kortfattad men innehåller omfattande underbilagor i syfte att tillåta en fördjupning i olika enskilda aspekter av frågan. Artikel 5 i stipulerar bl.a. att principen om tilldelade befogenheter ska styra avgränsningen av Europeiska unionens (EU) befogenheter. Principerna om subsidiaritet och proportionalitet ska styra utövandet av dessa befogenheter. Enligt principen om tilldelade befogenheter ska EU endast handla inom ramen för de befogenheter som medlemsstaterna har tilldelat unionen i fördragen för att nå de mål som fastställs där. Varje befogenhet som inte har tilldelats unionen i fördragen ska tillhöra medlemsstaterna. Enligt subsidiaritetsprincipen ska EU på de områden där unionen inte har exklusiv befogenhet vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, vare sig på central nivå eller på regional och lokal nivå, och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå. EU:s institutioner ska tillämpa subsidiaritetsprincipen i enlighet med protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (se bilagorna 3:34). De nationella parlamenten ska se till att subsidiaritetsprincipen följs i enlighet med det förfarande som anges i samma protokoll. Vad gäller aktuella bestämmelser har i sin behandling av förslag till nya riktlinjer för arbete med EU-frågorna sammanfattat kommitténs utförliga redovisning av nuvarande möjligheter till subsidiaritetskontroll på följande sätt (bet. 2005/06:KU21 s. 17): När det gäller subsidiaritetskontroll pekar även på de möjligheter som står till buds inom ramen för gällande reglering. Inledningsvis erinras om att subsidiaritetsprincipen återfinns i artikel 5 i EG-fördraget och således utgör en del av gällande gemenskapsrätt. Vidare erinras om det gällande protokollet till dagens EU- och EG-fördrag om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. I protokollet anges att Cosac får till , rådet och kommissionen överlämna alla bidrag som man finner lämpliga när det gäller unionens lagstiftande verksamhet, särskilt beträffande tillämpningen av subsidiaritetsprincipen, området för frihet, säkerhet och rättvisa samt frågor som rör de grundläggande rättigheterna. konstaterar att med dess samlade förslag stärks utskottens ställning ytterligare, och det kommer därför att finnas ökat utrymme för utskotten att aktualisera subsidiaritetsfrågor. Kommittén framhåller att det är önskvärt att utskotten utnyttjar de möjligheter som står till buds. Därvid påpekas att subsidiaritetsprincipen kan aktualiseras om utskottet avger ett utlåtande över t.ex. en vitbok. Vid behandlingen av ett kommissionsförslag kan vidare ett utskott ta upp subsidiaritetsprincipen i kontakter med företrädare för regeringen eller i likhet med vad som redan gäller med stöd av sin initiativrätt ta upp frågan i ett betänkande till kammaren. Vidare gäller att regeringens faktapromemorior över viktigare lagförslag från unionen ska innehålla både en sammanfattning av kommissionens motivering av lagförslaget enligt subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och en kommentar av regeringen avseende kommissionens motivering som även bör redovisa regeringens slutsatser om subsidiaritetsprincipens tillämpning (jfr RK:s cirkulär 2 s. 35 samt bilaga 3:1). subsidiaritetskontroll tidigare förslag och utredningar överlämnade till riksdagsstyrelsen i en ny tid huvudbetänkande av riksdagskommitté . I betänkandet föreslogs en intern arbetsordning för hanteringen av subsidiaritetskontrollen inom . Nedan ges en kort sammanfattning av förslaget; en mer utförlig presentation ges i bilaga 3:1. Sammanfattningsvis föreslogs att kommissionens utkast till lagstiftning (hädanefter: förslag) hänvisas av kammarkansliet utan motionsrätt till berört fackutskott för bedömning av om förslaget överensstämmer med subsidiaritetsprincipen. Om minst fem ledamöter av fackutskottet finner att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen anmäler utskottet frågan till genom protokollsutdrag eller yttrande. Om också finner att det aktuella förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen föreslår kammaren att avge ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. Om inte finner anledning att föreslå kammaren att avge ett motiverat yttrande meddelar kammaren det genom ett protokollsutdrag. Om uppmärksammar en fråga som fackutskottet inte anser bör föranleda något motiverat yttrande kan på eget initiativ föreslå kammaren att ett motiverat yttrande bör avges. ska beredas tillfälle att yttra sig till innan förslaget till kammaren avges. Om efter att ha inhämtat yttrande från fackutskottet anser att frågan inte bör prövas av kammaren är ärendet därmed avslutat. Om en enskild ledamot anser att ett förslag strider mot subsidiaritetsprincipen ska ledamoten ha rätt att anmäla förslaget till . Anmälan bör ske efter det att förslaget översänts till . har då att pröva frågan men behöver inte motivera sitt ställningstagande om det inte anser att någon åtgärd är påkallad. avgör med sedvanliga omröstningsregler i utskottet om utskottet ska avge ett betänkande med förslag om motiverat yttrande till kammaren. Om 115 ledamöter begär att ska avge ett betänkande i en viss fråga ska dock vara skyldigt att göra det. FLÖDESSCHEMA ÖVER RIKSDAGSKOMMITTÉNS FÖRSLAG TILL SUBSIDIARITETSKONTROLL Ovannämnda förslag på subsidiaritetskontroll krävde nya paragrafer i riksdagsordningens tionde kapitel, vilka lades fram i huvudbetänkande. I paragraferna angavs också vissa andra bestämmelser i riksdagsordningen som är tillämpliga vid behandlingen; dessa förslag återges i bilaga 3:2. I en tidigare promemoria upprättad vid KU-kansliet redovisas vissa erfarenheter och reflektioner mot bakgrund av deltagande som sammanhållande organ i det försök med subsidiaritetskontroll som genomfördes i . Frågan om vilken roll kan spela som sammanhållande organ behandlades i promemorian med utgångspunkt i två olika tänkbara sätt att se på innebörden av själva subsidiaritetskontrollen, nämligen som antingen ett effektivitetstest, dvs. ett instrument för att avgöra på vilken nivå syftet med normgivning bäst förverkligas, eller ett sammanvägningstest, dvs. ett instrument för att väga unionens intressen mot motstridiga nationella intressen. Synen på subsidiaritetskontrollen som ett effektivitetstest torde ligga nära dåvarande hittillsvarande tillämpning av subsidiaritetsprincipen. Synen på subsidiaritetskontrollen som ett sammanvägningstest tar fasta på det skönsmässiga bedömningsutrymme som kan inläsas i den definition av subsidiaritetsprincipen som ges i fördragen. Promemorian konstaterade vidare att en subsidiaritetskontroll byggd på sammanvägningstestet är av begränsad betydelse som rättsligt påtryckningsmedel när det gäller att påverka det slutliga innehållet i en rättsakt. Främst kan en sådan kontroll tjäna som ett instrument för att i samverkan med andra nationella parlament framtvinga en omprövning av unionens utkast till lagstiftningsakter. Avslutningsvis konstaterade promemorian att en roll för som sammanhållande organ torde kräva betydande arbetsinsatser samt att subsidiaritetskontroll utformad som ett effektivitetstest kräver avsevärt större arbetsinsatser än om motsvarande kontroll utformas som ett sammanvägningstest. I enlighet med det ovannämnda kan det konstateras att det inte finns särskilda bestämmelser i riksdagsordningen eller andra gällande riktlinjer för subsidiaritetskontroll av unionens utkast till lagstiftningsakter. Det förväntas dock att utskotten inom ramen för sin reguljära verksamhet, t.ex. vid behandling av utlåtanden över EU-handlingar eller utskottens behandling av ett kommissionsförslag tillämpar subsidiaritetsprincipens kriterier och bedömer unionens utkast till lagstiftningsakter som läggs fram inom det område där unionen inte har s.k. exklusiv kompetens. Innan det nya Lissabonfördraget och eventuellt nya bestämmelser i riksdagsordningen har trätt i kraft kan inte föra frågor på andra utskotts områden till kammaren. Således kan inte utöva den samordnande roll eller vara det utskott som har kompetens att föra en fråga om motiverat yttrande till EU:s institutioner till kammaren, såsom skissades i huvudbetänkande. Dock kan ett utskott som önskar höra syn på en fråga bereda tillfälle att yttra sig (jfr 4 kap. 8 § RO). Utskottet kan sedan ta ett utskottsinitiativ och föreslå kammaren ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör driva en viss linje i arbetet i EU med den aktuella frågan. Givet ett ikraftträdande av Lissabonfördraget torde det vara av betydelse att aktualisera frågan om huruvida och på vilket sätt ska förändra sina interna arbetsrutiner i syfte att kunna genomföra en effektiv och avvägd subsidiaritetskontroll. Detta är av stor betydelse om ska kunna tillgodoräkna sig möjligheterna som Lissabonfördragets nya protokoll om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna erbjuder. En anpassning av ovan beskrivna förslag till Lissabonfördragets torde vara relativt enkel att bereda. Förändringar i förslag kräver större utrednings- och beredningsinsatser. Det är även troligt att en utökad subsidiaritetskontroll av skulle ställa krav på förändringar av regeringens information till , t.ex. information om regeringens bedömning i faktapromemorior av kommissionens tillämpning av subsidiaritetsprincipen i utkastet till lagstiftning. Subsidiaritetskontrollens tidsfrist för de nationella parlamentens möjligheter att avge ett motiverat yttrande och det faktum att faktapromemorior sällan (jfr bet. 2008/09:KU10 s. 125) överlämnas till inom den gällande femveckorsfristen understryker behovet av att regeringens beredskap och förmåga att informera om unionens lagstiftningsärenden stärks. Bilaga 3:1 förslag till nya subsidiaritetskontroll Nedan återges den del av huvudbetänkande som behandlar en intern arbetsordning för hanteringen av subsidiaritetskontrollen inom (se framst. 2005/06:RS3 s. 5862): När ett kommissionsförslag till lagstiftning inkommer till fördelar kammarkansliet, i likhet med gällande ordning, förslaget till berört utskott enligt riksdagsordningens bestämmelser om ärendefördelning. I likhet med nuvarande hantering av faktapromemorior anmäls kommissionsförslaget i kammaren. Därmed syns det på kammarens föredragningslista och i kammarens protokoll. Motionsrätt på kommissionsförslagen föreligger ej. gör en bedömning av om förslaget överensstämmer med subsidiaritetsprincipen. Om utskottet finner att förslaget överensstämmer med subsidiaritetsprincipen, dvs. att inget yttrande skall avges till EU, meddelas detta kammaren och genom ett protokollsutdrag. Prövningen är därmed avslutad.5 Detta torde bli ordningen för det stora flertalet fall. De återstående få fallen som kan vara kontroversiella hanteras enligt följande. Om fackutskottet finner att kommissionens förslag kan strida mot subsidiaritetsprincipen anmäler utskottet frågan till . överlämnar ett eget yttrande. Det räcker att fem ledamöter i fackutskottet begär att fackutskottet skall anmäla frågan till för att så skall ske. Därmed kan en minoritet i fackutskottet få frågan prövad i . har att utifrån fackutskottets yttrande ta ställning till frågan om kommissionens förslag strider mot subsidiaritetsprincipen. En av uppgifter i det enskilda fallet är att tillse att tolkning och tillämpning av subsidiaritetsprincipen är konsekvent. I normalfallet bör inte göra någon egen prövning i sak av fackutskottets yttrande. Gränsdragningen mellan och fackutskottets uppgifter får utvecklas i praxis, men huvudansvaret för subsidiaritetsprövningen bör åvila fackutskotten. Om finner att det aktuella förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen föreslår kammaren att avge ett motiverat yttrande till EU:s institutioner. Om inte finner anledning att föreslå kammaren att avge ett motiverat yttrande meddelar kammaren och fackutskottet det genom ett protokollsutdrag. Om uppmärksammar en fråga som fackutskottet inte anser bör föranleda något motiverat yttrande kan på eget initiativ föreslå kammaren att ett motiverat yttrande bör avges. skall anmodas att yttra sig till innan förslaget till kammaren avges. Om efter att ha inhämtat yttrande från fackutskottet anser att frågan inte bör prövas av kammaren är ärendet därmed avslutat. Skälen bör anges i ett protokollsutdrag som tillställs berört fackutskott. En enskild ledamot bör ha rätt att anmäla till om ledamoten anser att ett kommissionsförslag strider mot subsidiaritetsprincipen. Anmälan bör ske efter det att kommissionsförslaget 5Som redovisas nedan kan dock lagförslaget prövas av på eget initiativ eller efter anmälan av enskild ledamot. Vidare kan 115 ledamöter få till stånd en prövning. har då att pröva frågan, men behöver inte motivera sitt ställningstagande om det inte anser att någon åtgärd är påkallad. Av protokoll skall dock framgå att den enskilde ledamotens anmälan har prövats. avgör med sedvanliga omröstningsregler i utskottet (se 4 kap. 15 och 16 §§ RO) om utskottet skall avge ett betänkande med förslag om motiverat yttrande till kammaren. Om 115 ledamöter begär att skall avge ett betänkande i en viss fråga skall dock vara skyldigt att göra det. Därmed kan en minoritet i få frågan prövad i kammaren. Antalet ledamöter, 115 stycken, är samma antal som enligt gällande riksdagsordning kan begära att ett uppehåll i kammarens arbete skall avbrytas. Talmannen är enligt 2 kap. 6 § RO skyldig att från det att en sådan begäran framställs kalla kammaren till sammanträde, något som blir aktuellt om behandlingen av subsidiaritetsfrågan i äger rum t.ex. . Om 115 ledamöter enligt den nu föreslagna regleringen begär att skall avge ett betänkande till kammaren förutsätts kammaren behandla betänkande innan subsidiaritetskontrollens tidsfrist gått ut. kontroll av subsidiaritetsprincipen kommer att kräva goda och ofta informella kontakter mellan och fackutskotten. Vidare kommer krav att ställas på snabb information från regeringen. Utskottens rätt till information från regeringen om EU-arbetet (4 kap. 11 § RO) gäller också för subsidiaritetsprövningen. Det är naturligt att ett utskott ber att få ta del av regeringens syn, t.ex. i en faktapromemoria, på de frågor som kan vara kontroversiella. Enligt gällande riktlinjer skall faktapromemorian överlämnas till kammarkansliet från det att det aktuella förslaget överlämnats till rådet i svensk översättning. I huvudbetänkande angavs även att det danska systemet där regeringen åläggs att redovisa sin syn på viktigare förslags överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen senast kunde tjäna som ett riktmärke också för svensk del, även om det i enskilda fall kan finnas anledning att få snabbare information än så. För svenskt vidkommande gjordes i betänkandet den iakttagelsen att om regeringen finner det lämpligt kan den i t.ex. en särskild promemoria meddela berört utskott och sin syn på förslagets överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Regeringen kan återkomma om övriga aspekter på förslaget inom den normala femveckorsgränsen för faktapromemorior. Bilaga 3:2 förslag på ändringar i riksdagsordningen (jfr framst. 2005/06:RS3 s. 193198) Ändringar i riksdagsordningen med anledning av det nya fördraget Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att nuvarande 10 kap. 3, 4 och 59 §§ samt tilläggsbestämmelserna 10.5.1 och 10.7.14 skall betecknas 10 kap. 4, 5 och 1014 §§ respektive 10.10.1 och 10.12.14, dels att 4 kap. 4 §, 10 kap. 2 § samt tilläggsbestämmelserna 4.6.2 och 5.12.1 samt rubriken närmast före 10 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att nya 10 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas fem nya paragrafer, 10 kap. 3, 69 §§, av följande lydelse. ärenden som rör grundlagarna och ärenden som rör grundlagarna och finns också i 2 kap. 12 §, 8 kap. 15 § finns också i 2 kap. 12 §, 8 kap. 15 § och 12 kap. 1 § regeringsformen och 12 kap. 1 § regeringsformen samt i 2 kap. 9 §, 3 kap. 14 §, 4 kap. samt i 2 kap. 9 §, 3 kap. 14 §, 4 kap. 11 §, 6 kap. 1 och 4 §§, 8 kap. 11 och 11 §, 6 kap. 1 och 4 §§, 8 kap. 11 och 13 §§, 9 kap. 8 § samt tilläggsbe- 13 §§, 9 kap. 8 §, 10 kap. 6, 7 och 5.4.1, 8.4.1, 8.5.1, 8.11.1, 8.11.2 och 8.12.1 den- 4.6.1, 5.4.1, 8.4.1, 8.5.1, 8.11.1, 8.11.2 och 8.12.1 denna lag. 4.6.2 skall bereda ärenden om 1.penning-, kredit-, valuta- och statsskuldspolitiken, 2.kredit- och fondväsendet, 3.växel och checkrätt, 4.det affärsmässiga försäkringsväsendet, 5.Riksrevisionen i den mån ärendena inte tillhör beredning, 6.den kommunala ekonomin, 7.statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, 8.statens egendom och upphandling i allmänhet, 9.förvaltningsekonomiska frågor i övrigt som inte rör enbart ett visst ämnesområde samt Utskottet skall även granska beräkningen av statens inkomster och sammanställa statsbudgeten. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. samt 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen bereds av finansutskottet. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. samt 27 Avgiften till Europeiska unionen bereds av finansutskottet. finansförvaltning, 3 Skatt, tull och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Inter- exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Inter- nationell samverkan, 6 Försvar samt nationell samverkan, 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, 7 Interna- beredskap mot sårbarhet, 7 Interna- tionellt bistånd, 8 Invandrare och tionellt bistånd, 8 Invandrare och flyktingar, 9 Hälsovård, sjukvård och flyktingar, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygg- social omsorg, 10 Ekonomisk trygg- het vid sjukdom och handikapp, 11 het vid sjukdom och handikapp, 11 12 Ekonomisk trygghet för familjer 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Arbetsmarknad, 14 och barn, 13 Arbetsmarknad, 14 Arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbild- Arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbild- ning och universitetsforskning, ning och universitetsforskning, fritid, 18 Samhällsplanering, bostads- fritid, 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande, 19 Regio- försörjning och byggande, 19 Regio- nal utveckling, 20 Allmän miljö- och nal utveckling, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommuni- naturvård, 21 Energi, 22 Kommuni- kationer, 23 Jord- och skogsbruk, kationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24 fiske med anslutande näringar, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till m.m. och 27 Avgiften till Europeiska m.m. och 27 Avgiften till Europeiska Beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Regeringens skyldighet att infor- Regeringens skyldighet att infor- mera om sin syn på mera om sin syn på Regeringen skall informera riksda- Regeringen skall informera riksda- gen om sin syn på de förslag från gen om sin syn på de utkast till rätts- akter inom Europeiska unionen en- mission som regeringen bedömer ligt artikel I-33 i fördraget om upp- pa som regeringen bedömer som Information från Europeiska unionen arbetet i Europeiska unionen enligt fördraget om upprättande av en Nationella parlament erhåller en- ligt fördraget om upprättande av en Dokument enligt del IIV. kast till ändringar av fördraget (arti- iska rådet om förenklat förfarande för ändring (artikel IV-444.3). Dokument enligt protokoll om de nationella parlamentens roll i (grönböcker, vitböcker och medde- eller politisk strategi. Utkast till europeiska lagstiftningsakter. Dagordningarna för och resultaten av rådets möten, inklusive protokollen från rådets möten då det diskuterar utkast till europeiska lagstiftningsakter. Dokument enligt protokoll om tillämpning av subsidiaritets- och Utkast och ändrade utkast till eu- ner och rådets ståndpunkter. Kommissionens årliga rapport om tillämpningen av artikel I-11 (Grund- läggande principer). På det sätt som anges i denna pa- På det sätt som anges i denna pa- ragraf skall behandla de ragraf skall behandla de grönböcker och vitböcker som skall grönböcker och vitböcker som över- sänds till från Europeiska om de nationella parlamentens roll i kommissionen enligt artikel 1 i pro- tokollet om de nationella parlamen- efter samråd med de särskilda före- tens roll i Europeiska unionen. trädarna för partigrupperna bestäm- mannen får efter samråd med de ma att även andra dokument från särskilda företrädarna för partigrup- Europeiska unionen, med undantag perna bestämma att även andra do- för förslag från Europeiska gemen- skapernas kommission, skall behand-