rfr · GW0WRFR9 · 2009-05-01 00:00:00 — , och , (1999) Fångars levnadsförhållanden resultat av en levnadsnivåundersökning. , (2002) Fånge i marginalen uppväxtvillkor, levnadsförhållanden och återfall i brott bland fångar. , (2000) Gå direkt i fängelset utan att passera gå välfärdsproblem bland fångar. Särtryck ur Nordisk for Kriminalvidenskab 87. Årgång Nr 4, 2000, s. 289301. , (2005) Uppföljning 20002002 ADAD. Sis följer upp och utvecklar 2/05. 1997/98:1 Budgetpropositionen . 2001/02:91 Nationell narkotikahandlingsplan. 2005/06:123 En modernare kriminalvårdslag. 2006/07:9 Några följdändringar med anledning av ny kriminalvårdslagstiftning. 2006/07:127 Några ändringar i kriminalvårdslagstiftningen. 2007/08:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 4 Rättsväsende. 2008/09:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 4 Rättsväsende. 2008/09:RFR9 REFERENSER Uppdrag till att utvärdera den nya kriminalvårdslagstiftningen. Regleringsbrev för avseende Kriminalvården. Regleringsbrev för avseende Kriminalvården. , : Principles for the Treatment of Women Sentenced to Imprisonment A National Report from . A/conf.187/G//2, 13/3/2000. (2004) Återfall i brott eller anpassning i samhället uppföljning av kriminalvårdens klienter. Roxell, (2002). Nätverksanalys av fängelsegäng en pilotstudie. Runtikrim, nr . , , , , (2005). Återfallsförbrytare vilka var de? Skriftlig fråga 2007/08:1345. Svar på skriftlig fråga 2007/08:1345. Skriftlig fråga 2007/08:1346. Svar på skriftlig fråga 2007/08:1346. Skriftlig fråga 2007/08:1347. Svar på skriftlig fråga 2007/08:1347. Skriftlig fråga 2008/09:145. Svar på skriftlig fråga 2008/09:145. SOU 2005:6 Säkert inlåst? SOU 2005:54 Framtidens kriminalvård. SOU 2008:71 Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. (2006) Statistik . Statskontoret (2003) Effektivitetsgranskning av kriminalvården. Swahnberg, , (2007) Kroppen en möjlighet. Ett projekt bland kvinnliga klienter på anstalten Fä-ringsö. Kriminalvården, Förlaget. Yourstone, (2003). Kvinnor som dödar. En jämförelse av psykosociala bakgrundsfaktorer hos kvinnliga och manliga förövare av dödligt våld i under 19952001. Uppföljningsgruppens besök och möten Kriminellas revansch i samhället (), . Kriminalvårdens kvinnliga nätverk, . Anstalten Holmängen, . Anstalten Ljustadalen, . Anstalten Hällby, . Anstalten Hinseberg, . Övriga kontakter och besök Kriminalvården/anstalter och regioner Anstalten Kumla (klosterretreat) 2008/09:RFR9 REFERENSER Övriga myndigheter och intresseorganisationer Barnens rätt i samhället () Kriminellas revansch i samhället () () Livskraft i /. frivilliga samhällsarbetare () Kommuner och Landsting (SKL) Utredningen kriminalvårdens effektivitet (Ju 2008:02) Kortfattade beskrivningar av kvinnoanstalterna Följande sammanfattande beskrivningar är hämtade från Kriminalvårdens hemsida. Hinseberg (Sluten och öppen ) Hinseberg ligger i nordost om . är Hinseberg med sina 113 platser största kvinnoanstalt. Vid anstalten finns en riksmottagning dit alla kvinnor som har dömts till fängelse eller mer kommer för utredning inför slutlig placering. De flesta intagna på Hinseberg är långtidsdömda och kommer från hela . När det gäller de öppna platserna sitter också kvinnor från ett mer lokalt upptagningsområde. På Hinseberg finns tre slutna enheter där den första enheten har normalavdelningar med 67 platser för bl.a. utvisade, deltagare i behandlingsprogram samt riksmottagning. Den andra enheten har 6 platser för psykiskt störda och den tredje har 18 platser med normal- och behandlingsavdelning. Vid Hinseberg finns även den öppna delen Båtshagen som har 22 öppna platser varav 6 är utslussningsplatser. Hinseberg har 120 anställda, varav ungefär två tredjedelar är kvinnor och en tredjedel är män. Arbete, utbildning och program för intagna vid Hinseberg Textiltryckeri med utbildning, montering och förpackning Djur och miljö med ansvar för park- och djurskötsel samt viss Lärcentrum med grundläggande och gymnasial vuxenutbildning Svenska för invandrare (sfi) Training (ART) Förändring (BSF) BILAGA 1 KORTFATTADE BESKRIVNINGAR AV KVINNOANSTALTERNA På Båtshagen, som är den öppna delen av Hinseberg, tillämpas självförvaltning. Det innebär att de intagna själva ansvarar för att sköta planering, inköp och tillagning av mat samt ekonomisk planering och uppföljning. På anstalten finns bibliotek, kafeteria, kiosk samt en fritidshall som även inrymmer solarier och bastu. Som en del i arbetet mot narkotika genomförs regelbundna urinprov samt behandlingsprogram på motivations- och behandlingsavdelningarna. Färingsö (Sluten och öppen ) Anstalten Färingsö ligger på Färingsö väster om . Anstalten öppnade 1985 och har enbart kvinnliga intagna. var anstalten en del av den dåvarande öppna anstalten . Färingsö är en av Kriminalvårdens två behandlingsanstalter för intagna kvinnor med narkotikaproblem. Verksamheten vid anstalten är särskilt inriktad på att stimulera de intagna till ett liv fritt från droger och kriminalitet. Anstalten är indelad i en utrednings- och två behandlingssektioner med 43 slutna platser (placerade i säkerhetsklass E) och 12 öppna platser (placerade i klass F). Färingsö har ett trettiotal anställda och har bl.a. gemensam administration med anstalten som ligger bredvid. Samtliga intagna har narkotikaproblem och huvuddelen kommer från . De intagna är dömda för olika brott och till olika strafftid. Arbete, utbildning och program för intagna vid Färingsö Småindustri med montering och förpackning Studier på grundskole- och gymnasienivå Beteende-Samtal-Förändring (BSF) Programme for Reducing Individual Substance misuse (Prism) - Enhanced Thinking Skills (ETS) - Vinn (Program riktat till kvinnor) Vid hela anstalten tillämpas självförvaltning, vilket innebär att de intagna i stor utsträckning själva sköter dagliga sysslor som bl.a. matinköp, matlagning och städning. I anslutning till avdelningarna finns träningslokaler och innanför staketet finns ett fritidsområde. Det finns även en idrottshall. Som en del i arbetet mot narkotika visiterar personalen celler och allmänna utrymmen. KORTFATTADE BESKRIVNINGAR AV KVINNOANSTALTERNA BILAGA 1 (Sluten och öppen ) ligger i söder om . Anstalten öppnade 1999 och är en ombyggnad av den tidigare Lindomeanstalten som byggdes och var öppen för både män och kvinnor. De intagna är kvinnor från västra som missbrukar narkotika, är dömda till minst två månaders fängelse, befinner sig i slutskedet av ett längre straff och är i behov av utslussning. har 38 platser och är en kombinerad sluten och öppen . Anstalten har en sluten avdelning med 14 platser, en öppen avdelning med 18 platser samt en avdelning med 6 platser där boendet har stora likheter med ett halvvägshus och som i första hand är till för intagna med behov av social träning, frigång eller som är i slutskedet av ett längre straff. Anstalten är en av sju behandlingsanstalter och utgör ett s.k. miljöterapeutiskt samhälle där varje situation i vardagen används som behandlingsredskap. På arbetar drygt 30 personer, varav ca 20 är kvinnor och 10 är män. Arbete, utbildning och program för intagna vid Skapande verksamhet, t.ex. vävning, arbetsmarknadskurser BeteendeSamtalFörändring (BSF) Vid hela tillämpas självförvaltning, vilket innebär att de intagna sköter all matlagning, tvättning, städning och trädgårdsarbete. På anstalten finns möjligheter att träna, sy och väva. Gruppaktiviteter leds av olika frivilliga besöksgrupper, t.ex. NA, och (). Den öppna avdelningen har tillgång till ett fritidsområde med bl.a. fotbollsplan och fiskemöjligheter. I arbetet mot narkotika genomförs urinprovskontroller, visitationer, program och motivationsarbete. BILAGA 1 KORTFATTADE BESKRIVNINGAR AV KVINNOANSTALTERNA Anstalten (Kvinnoavdelning) Anstalten ligger i utkanten av . Den byggdes och hade då 42 platser. Därefter har två utbyggnader, 1994 och 2003, skett. är en sluten anstalt med totalt 99 platser, uppdelat på avdelningar för män respektive kvinnor. Avdelningen för kvinnor har 40 platser, varav 30 är normalplatser och 10 är för långtidsdömda. Vid anstalten finns 108 anställda, varav 56 kvinnor och 52 män. Arbete, utbildning och program för intagna vid anstalten BeteendeSamtalFörändring (BSF) Enhanced Thinking Skills (ETS) Programme for Reducing Individual Substance misuse (Prism) På kvinnoavdelningen tillämpas inte någon självförvaltning. (Däremot tillämpas självförvaltning på motivations- och behandlingsavdelningarna för män. I detta ingår att de intagna männen efter egen budget lagar mat.) Vid anstalten finns friskvårdsprogram, sporthall, motionslokal och fotbollsplan. I arbetet mot narkotika ingår visitationer och urinprovskontroller. På anstaltens behandlingsavdelning deltar de intagna i behandling för att komma bort från drogmissbruk. Anstaltsfilialen är belägen i och närmsta ort är . är en filial till anstalten och öppnade . är en öppen filial (säkerhetsklass F) med 14 platser fördelade på tre avdelningar. En avdelning är främst avsedd för de kvinnor som har sysselsättning utanför filialen. Enligt är med dess omnejd särskilt lämpad för kvinnor med barn. De intagna kommer företrädesvis från . tar emot kvinnor med varierande strafftider, alltifrån någon månad till slutskedet av en lång strafftid. På arbetar ca 15 personer och fördelningen mellan kvinnor och män är jämn. KORTFATTADE BESKRIVNINGAR AV KVINNOANSTALTERNA BILAGA 1 Arbete, utbildning och program för intagna vid anstaltsfilialen har inte klassisk arbetsdrift. I stället bygger sysselsätt- ningen på självhushåll, program, skola, individuella samtal, trädgård, friskvård och organiserad fritidssysselsättning m.m. Studier bedrivs vial lärcentrum BeteendeSamtalFörändring (BSF) Hela anstalten har självförvaltning där de intagna själva sköter dagliga sysslor som planering, inköp och tillagning av mat, städning och tvätt. Självhushållningen är uppdelad så att två avdelningar med 9 intagna har ett hushåll och en avdelning med 5 intagna har ett hushåll. Vid anstalten finns friskvård, yoga och annan fritidssysselsättning som en del i den dagliga verksamheten. Alla former av droger och alkohol är förbjudna och personal genomför regelbundet visitationer och urinprov. Även visitationer med narkotikahund förekommer. Ljustadalen (Öppen ) Ljustadalen ligger i norr om . Anstalten öppnades och var från början enbart en . Därefter fanns både män och kvinnor intagna på anstalten. är Ljustadalen en öppen kvinnor och har en normalavdelning med 20 platser. De intagna kommer från hela landet och har begått olika typer av brott. Strafftiderna som avtjänas varierar mellan en månad och . Anstalten har 16 anställda, varav två tredjedelar är kvinnor och en tredjedel är män. Arbete, utbildning och program för intagna vid Ljustadalen Enskilda samtal med extern Vid Ljustadalen tillämpas självförvaltning och de intagna sköter dagliga sysslor som bl.a. arbete i kök, tvätt, lokalvård samt utearbeten som trädgårdsarbete och snöröjning m.m. Vid anstalten finns en mindre frisksportslokal. I arbetet mot narkotika ingår täta urinprovskontroller på de intagna, och perso- BILAGA 1 KORTFATTADE BESKRIVNINGAR AV KVINNOANSTALTERNA nalen genomför dagliga visitationer av bostadsutrymmen och gemensamma utrymmen för att förhindra förekomst och missbruk av narkotika. Mansanstalterna Hällby och Holmängen De sammanfattande beskrivningarna av Hällby och Holmängen är hämtade från Kriminalvårdens hemsida. Hällby (Sluten ) Hällby ligger i utanför . Anstalten byggdes som en ungdomsanstalt. blev Hällby en s.k. riksanstalt med upptagningsområde i hela landet. Anstalten byggdes ut med en bostadsavdelning 1994 och fick då ytterligare 32 platser. Hällby är en sluten anstalt (säkerhetsklass C) med 107 platser. Anstaltens inriktning är att ta emot intagna med missbruk samt unga intagna. På Hällby finns en avdelning med 6 platser för unga med aggressionsproblematik, normalavdelning med 69 platser och behandlingsavdelning med 32 platser. På anstaltens motivations- och behandlingsavdelningar behandlas intagna som missbrukar droger. Vid anstalten finns totalt ca 90 anställda, varav är kvinnor. De intagna är män och strafftiderna varierande. Arbete, utbildning och program för intagna vid Hällby Studier på grundskole- och gymnasienivå Beteende-Samtal-Förändring (BSF) Enhanced Thinking Skills (ETS) Programme for Reducing Individual Substance misuse (Prism) Vid anstalten har självförvaltning påbörjats i liten skala. Som en del i arbetet mot narkotika måste de intagna på anstalten regelbundet lämna urinprov för kontroll av drogfrihet, och på hela anstalten visiteras såväl de intagna som deras celler och besökande i syfte att avslöja förekomst av narkotika. På anstalten finns en av Kriminalvårdens narkotikahundar och hundförare. 2008/09:RFR9 BILAGA 2 MANSANSTALTERNA HÄLLBY OCH HOLMÄNGEN Holmängen (Öppen ) Holmängen ligger i utanför . Holmängen är en filial till anstalten och öppnades med syftet att skapa bättre möjligheter till utslussning för intagna på i första hand anstalten . Holmängen är en öppen anstalt med tre typer av platser. -Öppna behandlingsplatser: Ungefär hälften av platserna på anstalten är vikta för narkotikamissbrukare. -Platser för långtidsdömda: platser för intagna som studerar och är i slutet av ett långt straff. -Frigångsplatser: platser för intagna som har frigång till arbete utanför anstalten. Totalt finns 34 öppna platser vid Holmängen. Det finns totalt ca 15 anställda vid anstalten. De intagna är dels långtidsdömda som är i slutfasen av ett straff, dels narkotikamissbrukare som bedömts kunna vara på öppen anstalt. Arbete, utbildning och program för intagna vid Holmängen Det finns inga verkstäder eller liknande på Holmängen De intagna har tillgång till ett hobbysnickeri Heltidsstudier i kärnämnen på alla nivåer samt datastudier och Möjligheter till studier på högskolan Uppföljning och återkoppling för dem som redan tidigare gått Kriminalvårdens program för missbrukare samt Livlinan, på Holmängen är långtgående. De intagna tar fullt ansvar för planering och inköp utifrån en fastslagen hushållsbudget. Holmängen ligger i en lantlig miljö med stora möjligheter till bl.a. djurhållning, skogsvandringar, kulturbesök, idrottsaktiviteter m.m. Gudhemsgården har en egen gymnastikhall som är utrustad med friskvård. I anslutning till Holmängen finns också en damm som använts för fiskodling. Det finns ingen styrketräningsutrustning på Holmängen. Aktivt arbete mot narkotika anges som en del av Holmängens profil. Det sker, förutom programverksamheten, med urinprov efter individuell riskanalys. Efter beslut inom stängdes anstalten . Kriminalvården erbjuder flera olika behandlingsprogram för personer som tas in i anstalt. I det följande återges Kriminalvårdens kortfattade information om de olika behandlingsprogrammen. ART (Aggression Replacement Training) Behandlingsprogram för personer dömda för våldsbrott. Programmet har använts av Kriminalvården och kommer ursprungligen från . Därifrån kommer också förkortningen ART. Personer med utåtagerande, aggressivt beteende dömda för vålds- brott, eller som själv upplever sig ha problem med sin aggressivitet. Ett kognitivt beteendeterapeutiskt program med utgångspunkten att våldsbeteende i huvudsak är inlärt och går att förändra. Gruppsessioner med träning, övningar, rollspel, hemuppgifter och Programmet består av tre komponenter: moraliskt resonerande (kognitiv komponent), ilskekontrollträning (emotionell komponent) och interpersonell färdighetsträning (beteendekomponent). med 3 träffar . Två kriminalvårdare med programledarutbildning i ART. Programmet är utvecklat i och används i många länder världen Det används förutom i kriminalvården även i skolor, social- Programmet har visat goda effekter i ett flertal forsk- ningsstudier och är ackrediterat i . Avdelning Rödjan, Beateberg, , Fosie, Färingsö, , Hinse- berg, Hällby, , , , , , , Rödjan, Smälteryd, , och . 2008/09:RFR9 BILAGA 3 KRIMINALVÅRDENS BEHANDLINGSPROGRAM ÖVERSIKTER Balansen har utvecklats av svensk kriminalvård och är ett kort motivations- och förberedelseprogram i grupp för anstaltsklienter. Målet för programmet är att väcka motivation till förändring och att förbereda för villkorlig frigivning, andra former av behandling inom kriminalvården, såsom längre behandlingsinriktade program, eller vårdvistelser. Riktar sig främst till klienter som inte fattat beslut om att förändra sin livsstil, exempelvis drog- och alkoholmissbruk, kriminalitet, spel och/eller andra destruktiva beteenden. Kognitiv grund med MI som förhållningssätt och metodik. I grupperna används olika metoder som föreläsningar, enskilt arbete, gruppdiskussioner, brainstorm, grupparbeten, redovisningar och enskilt samtal. I programmet erbjuds klienten möjlighet att tillsammans med andra klienter och programledarna titta på sin problematik på ett mer objektivt och distanserat sätt, även beskrivet som det reflek- Under programmet berörs ämnen som: Vad är förändring? Kort- och långsiktiga konsekvenser Värderingar, vad är viktigt i livet? Totalt 9 träffar, varav 8 i grupp och ett enskilt samtal i slutet. Varje träff är med raster. Två kriminalvårdare med utbildning i Balansen. Balansen bedrivs som en förstudie i kriminalvården. och eftertester görs för att kunna utvärdera huruvida programmet har Programutvärdering görs i slutet av varje omgång. Johannesberg, , och . KRIMINALVÅRDENS BEHANDLINGSPROGRAM ÖVERSIKTER BILAGA 3 Allmänt kriminalitetsprogram för män och kvinnor. av svensk kriminalvård och började användas 1994. Kriminalvårdens klienter på anstalt och i frivård. Brotts-Brytet är ett kognitivt beteendeterapeutiskt (KBT) program med teoretisk förankring i inlärningsteori och kognitiv teoribildning. Programmet består av nio avsnitt uppdelade på fyra faser där intro- duktionsfasen utgör starten. Som andra fas följer en kartläggnings- och motivationsfas och som nummer tre en fas där bearbetning och ny inlärning är kännetecknande för innehållet. Den fjärde och sista fasen är avslutningsfasen som har en sammanfattande och framåt- Brotts-Brytet består normalt av 25 gruppsessioner à effek- tiv programtid, samt minst tre enskilda entimmessessioner per Den totala tiden i grupp är således . tar att genomföra beroende på antalet sessioner per Programledarna arbetar i par och har särskild utbildning i Brotts- Brytets innehåll och metodik. Brotts-Brytet bygger på forskningsbaserade teorier och metoder och är ackrediterat (godkänt) av en vetenskaplig panel. utvärderats med positivt resultat i flera kvalitativa studier och fortsatt forskning pågår. , , , Hinseberg, Hällby, , , , , , , , Smälteryd, , , , Norra, Åby och . BSF (BeteendeSamtalFörändring att lära sig genom att göra) MI har i flera studier visat sig svår att lära in och att tillämpa. Därför används en manualstyrd tillämpning av MI BSF (BeteendeSamtal Förändring). Programmet kan liknas vid ett körschema för metoden och har som dubbla syften att öka rådgivares färdigheter genom använd- ningen av körschemat och att öka klienters beredskap för förändring Körschemat består av fem semistrukturerade samtal varunder klienterna arbetar med sin syn på förändring i ett arbetshäfte som de sedan får behålla. Färdigheter i MI definieras i beteendetermer och det är absolut grundläggande att dessa färdigheter monitoreras, stöttas och återkopplas till rådgivarna i positiva ordalag. klienterna spelas in på ljudband. Implementeringen av MI upprätthålls genom nätverk över hela av s.k. kamratgrupper som regelbundet träffas, lyssnar igenom ljudband och stöttar varandra. BILAGA 3 KRIMINALVÅRDENS BEHANDLINGSPROGRAM ÖVERSIKTER Färdigheterna jämförs med ett strukturerat innehållsindex (I-PASS) som omfattar 16 dimensioner, som har omarbetats och anpassats till BSF. Denna implementering, som är obligatorisk, sker vid sidan av certifieringsförfarandet. Det rekommenderas att pro- grammet ges tillsammans med ett annat längre beteendebaserat och kognitivt program, men det kan också ges som enstaka intervention särskilt för klienter som redan har en god repertoar av sociala fär- Resultat från för- och eftertest visar starkt signifikanta förbättringar på motivationsskalor (populationen 20042005). forskning på BSF avslutas . Asptuna, Beateberg, , Brinkeberg, Fosie, Färingsö, , , , , , Hinseberg, Håga, Hällby, , , , , , , , , Kumla, Ljustadalen, , , , , , , Salberga, , , Smälteryd, Storboda, , , , , Norra, och . Allmänt kriminalitetsprogram för män och kvinnor. Programmet har använts av kriminal- vården och kommer ursprungligen från . Dömda med utpräglat kriminella värderingar som uppvisar brister enligt en strukturerad antagningsintervju. Ett kognitivt beteendeorienterat program. Sessioner i grupper om 68 deltagare med övningar, rollspel och uppgifter att lösa på egen hand. Programmet är uppbyggt i sju moduler: problemlösning, sociala färdigheter, förhandlingsfärdigheter, hantering av känslor, kreativt tänkande, värderingar och kritiskt tänkande. 38 tillfällen, sammanlagt . Två kriminalvårdare med programledarutbildning i Cognitive Skills. Deltagarna i programmet gör tester såväl före som efter behandling- en för att det i efterhand ska vara möjligt att utvärdera programmets effekter för den enskilda individen. rapport 2002:11 utvärderas Cognitive Skills-programmet i kriminal- Kumla, och . KRIMINALVÅRDENS BEHANDLINGSPROGRAM ÖVERSIKTER BILAGA 3 2008/09:RFR9 ETS (Enhanced Thinking Skills) Allmänt kriminalitetsprogram för män och kvinnor. Programmet har använts av Kriminalvården och kommer ursprungligen från . Därifrån kommer också förkortningen ETS, som översatt till svenska betyder ungefär förbättrad tankeförmåga. Dömda i anstalt och frivård med kriminellt beteende. Ett kognitivt beteendeorienterat program. Gruppsessioner om 68 deltagare med övningar, rollspel och upp- gifter att lösa på egen hand. Programmet är uppbyggt i sex block: problemlösning, sociala färdigheter, kreativt tänkande, effektivt tänkande, självkontroll och med totalt 21 lektioner (2-3 lektioner ), Två kriminalvårdare med programledarutbildning i ETS. ningen är en tvåveckors internatutbildning. Deltagarna i programmet gör tester såväl före som efter behandling- en för att det i efterhand ska vara möjligt att utvärdera programmets effekter för den enskilda individen. ETS har funnits i den engelska kriminalvården med goda forskningsresultat. programmets effekter planeras även i . Beateberg, Brinkeberg, Färingsö, , , Hinseberg, Häll- by, , , , , , , Ett behandlingsprogram för vuxna män som har använt hot, våld eller annat kontrollerande beteende gentemot sin kvinnliga partner/ före detta partner. Ett kognitivt beteendeterapeutiskt program som bygger på social Gruppsessioner kompletterade med riskbedömning för återfall i partnervåld och därpå pågående riskhantering och partnerkontaktar- Grupprogrammet är uppdelat i nio teman: icke-våld, icke hotfullt beteende, respekt, stöd och tillit, ärlighet och ansvarstagande, sexu- ell respekt, partnerskap, ansvarsfullt föräldraskap samt förhandling Männen arbetar i grupp med en träff . följs programmet upp med återfallsförebyggande insatser enskilt med varje deltagare. Kriminalvårdare med speciell programledarutbildning i IDAP. Material från programmet, såsom för- och eftertester, samlas in för verksamhetsuppföljning och eventuell framtida forskning. Johannesberg, , , , och Viskan. 2008/09:RFR9 BILAGA 3 KRIMINALVÅRDENS BEHANDLINGSPROGRAM ÖVERSIKTER Allmänt kriminalitetsprogram på anstalter och i frivård inom ramen för relationen handläggare och klient. Programmet kommer ursprungligen från . Målet är att minska återfall i brott. Dömda män och kvinnor i anstalter och i frivården. Ett manualstyrt, kognitivt och beteendebaserat program. Enskilda möten mellan handläggare (kontaktman/frivårdsinspektör) Programmet består av tre delar: en kartläggningsfas (5 möten), problemlösning och sociala färdigheter (8 möten) och tillämpningar relaterade till vad som framkommit om klientens problem (7 mö- Programmet inleds med motivationshöjande samtal och avslu- tas med utvärdering. Totalt 20 möten samt ett förmöte, vilket tar 4