eunbil · GW0N234FE7 · 2009-01-01 00:00:00 — M2009/1211/I Rapport från informellt miljöministermöte i Bilaga: Ordförandeskapets slutsatser om anpassning Debatt om vitboken om anpassning till klimatförändringar: - Vattenförsörjning och -förvaltning en central fråga i anpassning. EU bör fokusera på att integrera anpassningsstrategin i existerande gemensam politik, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken, men även underlätta regionalt samarbete. I övrigt framförde flera medlemsstater att anpassning huvudsakligen bör ske nationellt. Mandatet för den föreslagna styrgruppen bör klargöras. Diskussion om EU:s fortsatta arbete i de globala klimatförhandlingarna samt finansieringsfrågan: - EU bör utveckla sin position i finansieringsfrågan inför och inför G8 och . Flera medlemsstater framförde att kommissionen bör lägga förslag om finansiering i enlighet med slutsatser vid . - För att hantera finansieringsfrågan i klimatförhandlingarna lyfte ordförandeskapet fram arbetet i den gemensamma arbetsgruppen under och Ekofin. miljöminister bjöd in miljöministrar från EU samt kandidat- och EFTA-länder till ett informellt miljöministermöte i . Temat för mötet var kommissionens presenterade vitbok om anpassning till klimatförändringar samt läget i de pågående globala klimatförhandlingarna med fokus på finansieringsfrågan. Den svenska delegationen leddes av miljöminister . Kafédebatt om EU:s anpassning till ett förändrat klimat Mötet började med en så kallad kafédebatt om anpassning. Denna inleddes med ett antal korta presentationer. I sin presentation av vitboken framhöll vice miljöminister bland annat vikten av vattenförsörjning och refererade till det portugisiska ordförandeskapets arbete om torka. Enligt Dusíks bedömning hade enbart ett fåtal medlemsstater antagit nationella anpassningsstrategier. Även miljökommissionär instämde i den centrala betydelsen av vattenförvaltning och försörjning. Generaldirektören för i höll därefter en presentation med filmvisning på temat One degree matters. Hon sade bland annat att den snabba utvecklingen av klimatförändringarna redan har gjort FN:s klimatpanel IPCC:s senaste bedömningar inaktuella och att det förflutna är en indikation för framtiden. Därmed blir samhällets förmåga att anpassa sig till ett förändrat klimat snabbt allt mindre. McGlade diskuterade nationella anpassningsstrategier och lyfte fram det positiva i att integrera flera politikområden och att kommunicera arbetet med allmänheten genom bl.a. webbplatser. En förinspelad video med ordförande för följde på detta. Han hoppades att anpassningsdebatten kan bli startskottet för en seriös diskussion inom de globala förhandlingarna och framhöll också den centrala betydelsen av vatten. Pachauri menade också att EU:s roll inte bara handlar om finansieringsfrågan, utan också att ta ledarskapet för att ge även andra länder kapacitet för anpassningen. I debatten framhöll några medlemsstater att EU:s anpassning till ett förändrat klimat i första hand bör vara en fråga för medlemsstaterna, men att EU:s institutioner har en roll i att anpassa den befintliga politiken, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken, och i att underlätta anpassningsarbetet i gränsregioner. I anslutning till detta framförde ett antal medlemsstater behovet av att definiera vad den förslagna styrgruppen ska ha för mandat. Ett medlemsland framförde också vikten av att i det nationella anpassningsarbetet konkret visa för medborgarna vilka konsekvenserna kan bli för just deras område för att förklara vad anpassning handlar om och få allmänheten engagerad. Det tjeckiska ordförandeskapet sammanfattade debatten i ordförandeslutsatser som ska hanteras i miljöarbetsgruppen inför . Diskussion om EU:s fortsatta förhandlingar inför COP 15 och finansieringsfrågan Därefter följde en lång diskussion om EU:s fortsatta arbete med klimatförhandlingarna under kvarstående tid som ordförande, och särskilt finansieringsfrågan. Diskussionen om finansiering inleddes med en presentation av från , som arbetar fram anpassningsplaner på uppdrag av och i samarbete med regeringar runt om i världen. Kortenhorst konstaterade bland annat att utsläppsminskningar till en positiv nettokostnad är möjliga särskilt inom jordbruk och energieffektivisering. Minskad avskogning är en åtgärd som snabbt kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser. I sitt arbete med nationella anpassningsplaner var de själva positivt överraskade över att genomförandet av dem skulle generera både en BNP-ökning och arbetstillfällen. Diskussionen om EU:s fortsatta arbete med klimatförhandlingarna inleddes med några reflektioner av , huvudförhandlare för EU inom en undergrupp till klimatförhandlingarna. Goote framhöll att EU:s slutsatser från är heltäckande, men att det ännu inte finns någon global förhandlingstext och att viktiga parter i förhandlingarna motsätter sig en diskussion om åtaganden innan det finns ett bud om finansiering. Goote framhöll att EU för att behålla sin ledande position i förhandlingarna bör utveckla lösningar, också för andra parter, och föra upp fler frågor för att underlätta fler förhandlingslösningar. I diskussionen som följde ställdes ett antal frågor till Kortenhorst. Han klargjorde att har utgått från IPCC:s beräkningar före den ekonomiska krisen, men att både EU:s och och andra parters utlovade utsläppsminskningar har tagits med i beräkningarna. Det är också svårt att leverera de snabbare utsläppsminskningarna i ett kortare perspektiv, innan en konkurrenskraftig solenergi kommer att göra åtgärderna lättare särskilt i Västvärlden. Kortenhorst förklarade också att politiken spelar stor roll för att minska utsläppen från transporter och byggnadssektorn, som också hör till de kostnadseffektiva utsläppsminskningarna. Det är också i dessa områden som de utvecklade länderna kan bidra med förnyad kapacitet att minska utsläppen i utvecklingsländerna. Ett flertal medlemsstater, däribland , framhöll att EU bör komma vidare i frågan om finansiering och den interna bördefördelningen mellan medlemsstaterna till , samt inför sommarens möten inom G8 och . framförde också att EU behöver precisera vad man menar med jämförbara åtaganden från andra parter, vilket är villkoret för att uppgradera EU:s åtagande om utsläppsminskningar från till , i enlighet med slutsatserna från . Flera medlemsstater samt ordförandeskapet framhöll också vikten av att kommissionen lägger förslag om finansiering i klimatförhandlingarna, i enlighet med . I diskussionen om rådets fortsatta arbete med finansieringsfrågan menade några medlemsstater och kommissionen att det var olyckligt att äger rum först efter . Diskussionen om EU:s fortsatta förhandlingsarbete och finansieringsfrågorna avslutades i en sluten diskussion mellan EU:s miljöministrar.