urf · GWA5URF3 · 2009-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av att det enligt riktlinjer är en uppgift för styrelsen att avge redogörelser och förslag till med anledning av revisionen av årsredovisningen föreslog regeringen att revisionsberättelsen över årsredovisningen för staten skulle lämnas direkt till och inte till finansutskottet. Revisionsberättelsen ska lämnas till oavsett om styrelsen gör någon framställning till med anledning av berättelsen eller inte. 6.3.6 Förslag i delbetänkande ansåg i sitt delbetänkande (2008/09:URF1 s. 56) som lämnades till riksdagsstyrelsen att regeringen en gång , förslagsvis i Årsredovisning för staten, borde ha möjlighet att återkomma till med en summering och redovisning av om och hur de åtgärder som regeringen aviserat i skrivelser till hade genomförts. Om möjligt borde även en bedömning göras av resultatet av regeringens åtgärder. Utredningen lämnade dock inte något lagförslag om detta. Budgetlagen skulle kunna kompletteras i detta syfte. I 47 § anges att regeringen ska redovisa för vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser. Denna redovisning har regeringen valt att lämna i budgetpropositionen. ställer sig i sitt yttrande över delbetänkande positiv till utredningens förslag i dessa delar. Regeringens rapportering behöver enligt kompletteras med en rapportering där får information om vilka resultat åtgärderna fått. En återkommande årlig rapportering bör därför fortsatt vara obligatorisk. I denna rapportering bör regeringen liksom nu återkommande redovisa resultat av åtgärder med anledning av iakttagelser till dess att ärendet kan anses vara slutbehandlat. () däremot ställer sig i sitt remissyttrande tveksamt till denna rapportering. Man är utifrån ett kostnads- och effektivitetsperspektiv inte övertygad om det lämpliga i utredningens förslag om att regeringen i Årsredovisning för staten samlat ska redovisa om och hur de åtgärder som regeringen aviserat i skrivelser till har genomförts. 6.3.7 Utredningens överväganden och förslag Den beredningsprocess som går igenom för att hantera Årsredovisning för staten börjar och pågår fram till vårsessionens sista dagar. Att processen blir utdragen beror i första hand inte på ärendets innehåll och omfattning utan på att olika tidsfrister ska hållas. Utredningen har att överväga olika förslag för att se till att denna process kan avslutas något tidigare. Det är önskvärt att hinner ta ställning till årsredovisningen för det senaste budgetåret under vårsessionen. Detta bör vara möjligt även om sessionen skulle komma att avslutas . En möjlighet är att försöka tidigarelägga hela processen. Enligt budgetlagen ska regeringen redovisa statsbudgetens preliminära utfall senast efter budgetåret och senast ska en årsredovisning för staten lämnas till . läggs årsredovisningen fram . Det är en avsevärd tidigareläggning jämfört med när de första årsredovisningarna lämnades. Det går sannolikt inte att pressa ihop arbetet med att sammanställa årsredovisningen särskilt mycket till. Myndigheternas årsredovisningar ska vara klara till och därefter har en månad på sig att granska dem. Det borde dock vara möjligt att fastställa att årsredovisningen för staten ska lämnas till och att reglera detta i budgetlagen. En annan möjlighet att snabba på beredningen vore att försöka korta några av de frister som ingår i processen. Årsredovisningen är ett viktigt dokument för och innehåller nödvändig information för att man ska kunna analysera den statliga verksamheten. Den utgör därmed ett värdefullt underlag för den politiska debatten. Man bör därför inte försöka förkorta motionstiden med anledning av årsredovisningen för staten eller alltför kraftigt begränsa finansutskottets beredningsarbete. I det senare måste även ingå utrymme för att kunna låta andra berörda utskott få tillfälle att yttra sig om frågor i årsredovisningen som särskilt berör dessa utskott. Möjligheterna att väcka motioner med anledning av redogörelsen från med revisionsberättelse har däremot aldrig utnyttjats sedan denna möjlighet infördes . var det inte möjligt att väcka sådana motioner eftersom granskningen ägde rum innan årsredovisningen lämnades till . Att avskaffa motionsrätten eller begränsa den för endast en av de redogörelser som lämnas till skulle kräva en särskild reglering i riksdagsordningen. Det är enligt utredningens uppfattning inte lämpligt att införa en sådan reglering i riksdagsordningen. En tredje möjlighet är, som finansutskottet föreslog (2000/01:FiU2y) och (2000/01:KU8 s. 21) ställde sig bakom, att lämnar skrivelsen direkt till finansutskottet. Regeringen valde i proposition 2001/02:190 om att inte följa detta förslag med hänvisning till att det var styrelsens uppgift att kunna lämna framställningar och redogörelser till . Om Riksdagsstyrelsen och väljer att följa utredningens förslag i delbetänkandet (2008/09:URF1) att avskaffa styrelsen bortfaller detta argument. Enligt förslag ska den ansvarige riksrevisorn inte längre lämna revisionsberättelsen till styrelsen. Det är alltså möjligt att föreslå att revisionsberättelsen i stället lämnas direkt till finansutskottet. Om således Årsredovisning för staten lämnas och revisionsberättelse lämnas direkt till finansutskottet behöver inte finansutskottet avvakta med sitt ställningstagande till dess motionstiden med anledning av revisionsberättelsen gått ut. kan sannolikt fatta beslut och slutjustera sitt betänkande under senare delen av maj i stället för i . Därigenom skulle beslut kunna fattas motsvarande antal dagar tidigare och med största sannolikhet alltid hinnas med under vårsession. Utredningen föreslår mot bakgrund härav att 11 § revisionslagen ändras så att revisionsberättelsen över årsredovisningen för staten ska lämnas till finansutskott i stället för till . Ändringen föreslås träda i kraft . Regeringens rapportering i Årsredovisning för staten När det gäller förslaget i delbetänkande att utvidga regeringens rapportering i Årsredovisning för staten finns det anledning för utredningen att vidhålla att regeringen bör återkomma och redovisa åtgärderna med anledning av granskningar som regeringen aviserat i skrivelser till och redovisa om och hur dessa åtgärder har genomförts. Den tid som regeringen har på sig för att lämna skrivelsen är förhållandevis kort. Det är därför sannolikt att flera åtgärder inte hinner utvecklas närmare i respektive skrivelse. För är det därför av intresse att veta om de aviserade åtgärderna blivit genomförda på det sätt som regeringen aviserat. I varje fall bör regeringen en gång redovisa vad som skett sedan sist till dess att ärendet kan anses slutbehandlat. Kammarrätten i ifrågasätter i sitt remissyttrande över utredningens delbetänkande värdet av att regeringen ska yttra sig över årliga rapport. Utredningen har i avsnitt 6.2 tagit upp den årliga rapporten och hanteringen av den. Utredningen föreslår där att den årliga rapporten inte ska lämnas till regeringen. Det innebär att regeringen befrias från uppgiften att yttra sig över den årliga rapporten. Den kan använda motsvarande resurser till att i stället lämna en samlad redovisning i Årsredovisning för staten över vilka åtgärder som vidtagits med anledning av granskningsrapporter. Utredningen föreslår att 37 § budgetlagen kompletteras i dessa avseenden. säger följande i sitt remissvar angående utredningens förslag att alla granskningsrapporter bör besvaras med en skrivelse från regeringen: har således att räkna med ett inte oväsentligt antal mycket kortfattade skrivelser i vilka regeringen endast anger att den inte, eller i vart fall inte för tillfället, avser att vidta någon åtgärd med anledning av rapporten. Om regeringen inte avser att vidta några åtgärder med anledning av en granskningsrapport behöver regeringen inte heller återkomma i Årsredovisning för staten med någon redovisning av vilka åtgärder som vidtagits. Ärendet är i detta fall avslutat i och med att skrivelsen med anledning av granskningsrapporten har lämnats till . Utredningen föreslår förändringar i lagen (1996:1059) om statsbudgeten, lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. och lagen (2002:1023) med instruktion för . Vidare föreslår utredningen en ändring av det förslag till ändring av riksdagsordningen 3 kap. 14b § som utredningen lämnade i sitt delbetänkande (2008/09:URF1). Förslagen förutsätts träda i kraft . Enligt vad utredningen erfarit är det riksdagsstyrelsens avsikt att samordna de här framlagda förslagen med dem som utredningen föreslog i delbetänkandet . Utredningen föreslår mot bakgrund härav att samtliga förslag ska träda i kraft . De ekonomiska effekterna av utredningens förslag är försumbara. 1 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen 3 kap. 14 b § Av utredningens tidigare förslag (2008/09:URF1) till ändring av 9 § lagen om revision av statlig verksamhet framgår att granskningsrapporterna över effektivitetsrevisionen ska lämnas till . tar emot rapporterna och svarar för att de lämnas vidare till regeringen. I samband med detta ska kammarkansliet underrätta berört utskott om granskningsrapporten. Kammarkansliet avgör vilket utskott som ska underrättas med tillämpning av reglerna om ärendefördelningen mellan utskotten i 4 kap. riksdagsordningen. 2 Förslaget till lag om ändring i lagen om statsbudgeten I bestämmelsen regleras att regeringen ska lämna en årsredovisning för staten . Årsredovisningen ska lämnas till . Bestämmelsen innebär en ändring av när årsredovisningen ska lämnas i förhållande till vad som anges i 37 och 38 §§ lagen om statsbudgeten. Vad gäller innehållet i årsredovisningen innebär bestämmelsen att den utöver vad som gäller ska innehålla en samlad redovisning över vilka åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av iakttagelser avseende effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. Bestämmelsen innebär att regeringen ska lämna en skrivelse för varje granskningsrapport över effektivitetsrevisionen. Om regeringen avser att åtgärda iakttagelserna i flera granskningsrapporter på ett likartat sätt eller med generella åtgärder och skrivelserna har samma utskott som mottagare, kan det dock vara naturligt att sammanföra redovisningarna av åtgärderna i en och samma skrivelse. 3 Förslaget till lag om ändring i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. I bestämmelsen anges bl.a. vad effektivitetsrevisionen huvudsakligen ska inriktas på. Huvudinriktningen ska vara granskning av hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta. Med hushållning avses i vilken 2008/09:URF3 9 FÖRFATTNINGSKOMMENTARER utsträckning åtgärder har vidtagits för att hålla nere kostnaderna i den granskade verksamheten och med resursutnyttjande avses förhållandet mellan nedlagda resurser och uppnådda resultat. Med måluppfyllelse avses förhållandet mellan avsedda och uppnådda resultat. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 3.9. I bestämmelsen anges att revisionsberättelsen över årsredovisningen för staten ska lämnas både till regeringen och till finansutskott. 4 Förslaget till lag om ändring i lagen med instruktion för I bestämmelsen anges att de viktigaste iakttagelserna ska samlas i en årlig rapport. Därigenom överensstämmer bestämmelsen med vad som anges i 12 § lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Vidare framgår att riksrevisorerna ska besluta gemensamt om årsredovisningen för . I övrigt gäller samma beslutsordning som . I paragrafen har tagits in en bestämmelse om att ska besluta om inriktningen av det internationella utvecklingssamarbetet efter att ha samrått med (Sida). En redogörelse för samrådet bör lämnas i årsredovisningen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.7.1. Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 14 b §, av följande lydelse. Kammarkansliet lämnar riksrevisorernas granskningsrapporter över effektivitetsrevisionen till regeringen. Kammarkansliet meddelar utskotten om rapporterna. Denna lag träder i kraft . Regeringen ska lämna en skrivelse till för varje granskningsrapport över effektivitetsrevisionen som kammarkansli lämnar till regeringen. I skrivelsen ska regeringen redovisa för vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelser. Om regeringen har vidtagit eller avser att vidta likartade åtgärder på grund av iakttagelserna i flera granskningsrapporter kan dock regeringen lämna en skrivelse som omfattar flera granskningsrapporter till . Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:1059) om statsbudgeten dels att 38 § ska upphöra att gälla, dels att 37 och 47 §§ ska ha följande lydelse. året skall regeringen för getåret ska regeringen lämna en årsredovisning för staten till riksda- väsentliga skillnader mellan budgete- rade belopp och det preliminära innehålla det slutliga utfallet på stats- inkomsttitlar och anslag. skillnader mellan budgeterade belopp och det preliminära utfallet. I årsredovisningen ska en samlad redovisning lämnas över vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser. Regeringen skall redovisa för vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser. 45 Senaste lydelse 2002:1034. Regeringens skrivelse ska lämnas till från det att regeringen har mottagit rapporten. Denna lag träder i kraft Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet att 4 och 11 §§ ska ha följande lydelse. Den granskning som avses i 2 § skall främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen skall främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitetsrevision). Resultatet av granskningen skall, om den inte avsett endast förberedande åtgärder, redovisas i en granskningsrapport. Den granskning som avses i 2 § ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitetsrevision). Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på granskning av hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta. Som ett led i effektivitetsrevisionen får förslag lämnas om alternativa insatser för att nå avsedda resultat. Resultatet av granskningen ska, om den inte avsett endast förberedande åtgärder, redovisas i en granskningsrapport. visningen för staten skall lämnas till visningen för staten ska lämnas till sen skall lämnas senast en månad Berättelsen ska lämnas senast efter den dag då årsredovisningen en månad efter den dag då årsredo- visningen lämnats till . Denna lag träder i kraft . ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad har beslutat. Inriktningen av det internationella utvecklingssamarbetet ska beslutas av efter samråd med (Sida).Riksrevisorernas beslut om granskningens huvudsakliga inriktning ska redovisas i en granskningsplan.Av 12 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. framgår att de viktigaste iakttagelserna vid effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen ska samlas i en årlig rapport. Den rapporten beslutar riksrevisorerna gemensamt.Riksrevisorerna beslutar gemensamt om årsredovisningen för . Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:1023) med instruktion för att 4 och 22 §§ ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Riksrevisorerna beslutar gemensamt om fördelningen av granskningsområden Riksrevisorerna beslutar inom sina Riksrevisorerna beslutar inom sina ken huvudsaklig inriktning gransk- ken huvudsaklig inriktning gransk- ningen skall ha. ningen ska ha. nan samråda med varandra. samråda med varandra. Riksrevisorerna beslutar var för sig i sina granskningsärenden. En riksrevisor får uppdra åt en tjänsteman vid att i riksrevisorns ställe avgöra granskningsärenden. Riksrevisorernas beslut om granskningens huvudsakliga inriktning skall redovisas i en granskningsplan. Av 12 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. framgår att de viktigaste granskningsärendena skall samlas i en årlig rapport. Den rapporten beslutar riksrevisorerna gemensamt. 22 §47 skall bedriva inter- nationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad har beslutat. 46Senaste lydelse 2007:88. 47Senaste lydelse 2006:1003. får även i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. får ta betalt för sådana uppdrag och tjänster som avses i andra stycket. bestämmer avgifternas storlek. Denna lag träder i kraft . Seminarium: Vad ska granska? anordnade ett offentligt seminarium i Förstakammarsalen på temat Vad ska granska? Seminariet behandlade fem huvudfrågor. Varje frågeställning inleddes med korta anföranden som åtföljdes av frågor och diskussion. Ca 140 personer deltog i seminariet. Programmet hade följande utseende. ordförande (). Vad vill granska? presenterar sin granskningsplan . Vad är viktigt för att granska? Riksdagsledamöterna () och (). Vad är värt att granska? Företrädare för ger sin syn på effektivitetsgranskningar. Vad borde revisionen granska? Två forskare ger sin syn på effektivitetsrevisionen. Docent och forskare , . Vem granskar granskarna? Två perspektiv: och massmedia. , och docent , företagsekonomiska institutionen, . 2008/09:URF3 BILAGA 2 SEMINARIUM: VAD SKA GRANSKA? : Jag vill hälsa alla välkomna till seminariet. Vi är glada över att så många har kommit hit och visar intresse för dessa frågor. har på uppdrag av riksdagsstyrelsen uppgiften att utveckla och se över reformen i syfte att stärka den. Vi är en parlamentarisk utredning med nio ledamöter från alla partier. Vi lämnade ett delbetänkande till riksdagsstyrelsen, som en del av er säkert redan vet. I korta drag föreslår vi till riksdagsstyrelsen att granskningsrapporterna ska lämnas till , som sedan skickar dem vidare till regeringen. När regeringen har sagt sitt ska och utskotten ta ställning till de åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av granskningarna. Vi har också föreslagit att styrelsen ska ersättas med ett parlamentariskt råd och att en av riksrevisorerna ska ges ett utökat administrativt ansvar. Detta är vad vi har kommit fram till so far. Varför är vi då här ? Jo, vi har ytterligare några frågor att utreda. Dels är det vissa delar av den årliga revisionen och vi ska också se över den internationella verksamheten dels är det effektivitetsrevisionen. Därför har vi inbjudit till detta seminarium för att få underlag för våra diskussioner. Tanken är att vi här ska vara framåtsyftande. Utredningen ska naturligtvis kunna ställa frågor till de inbjudna, men vi ska framför allt tillsammans kunna ställa frågor till dem som föredrar. Föredragshållarna har fått på sig för sina presentationer. Därefter ska de få svara på frågor. Syftet är alltså att vi ska få en diskussion. Per är dagens moderator, som ska se till att alla tidsscheman hålls och att vi får en levande diskussion. Välkommen, Per ! Per : Tack för detta! Jag är landshövding i men tillhör också de gamla geronterna i det här huset. Jag började min politiska karriär 1976 som siste man i konstitutionsutskott och hade glädjen att få avsluta den med högst upp vid bordet. Jag hade förmånen att få vara med när konstruerades i sin sista etapp, i likhet med flera av ledamöterna i utredningen. Det är hemskt trevligt att få vara tillbaka här, och det är hemskt trevligt att så många tycker att detta med revision är viktigt. I det här huset brukar sådant som hör till revision och efterhandskontroll inte tillhöra det allra viktigaste. Om jag ska karikera lite grann kan jag säga att det brukar vara roligare att försöka ändra ett kommatecken i en proposition när den är på väg genom , trots att man i majoritetsregeringarnas tidevarv är väl medveten om att det är regeringen som brukar vinna. , som också har ett långt förflutet här i och som jag har umgåtts med i den avlämnade , brukar påpeka att om man kan svänga intresse lite till att inte bara intressera sig för vad som händer när besluten fattas utan också kontrollera vad som hände med besluten när de väl förverkligades skulle förmodligen betydelse också ökas i förhållande till läget . Det är en tankeställare. SEMINARIUM: VAD SKA GRANSKA? BILAGA 2 2008/09:URF3 har många huvudmän. Den ska tjäna flera herrar. Den ska kunna tillgodose såväl behov av insyn, kontroll och uppföljning som regeringens och lika välmotiverade krav på att få sin verksamhet kontrollerad. Jag misstänker att de kommande timmarna kommer att spegla något av den breda bukett som har kommit att utgöra. Hjärtligt välkommen, , som också har tagit över det administrativa chefskapet för . är den enda av riksrevisorerna som har varit med från the very beginning. Dessutom har hon en bakgrund i det strängaste av departement, nämligen . är hon riksrevisor . : Tack för inbjudan till denna viktiga konferens! Vi i ser mycket fram emot utredningens slutbetänkande, och som vi har framfört i vårt remissyttrande tycker vi att förslagen om rapporteringsvägarna är bra och kloka. De kommer att tydliggöra vår roll och vår uppgift i kontrollmakt men också att vi är, som vi brukar kalla det, den oberoende granskaren i staten. Vi är det granskande ögat i medborgarnas tjänst. Enligt programmet ska jag tala om våra planerade granskningar under delrubriken granska? har vi en oberoende revision i . Vi har anslutit oss till det som alla andra demokratiska länder har, nämligen en självständig revision under med ett kraftfullt granskningsmandat. Utgångspunkten för vår verksamhet är regeringsformen, där det står att det ytterst är riksrevisorerna som beslutar vad som ska granskas, hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av granskningen. Det är också väldigt bra att man i utredningens direktiv slår fast att granskningens trovärdighet är beroende av att granskarna själva väljer granskningsobjekt, självständigt bedriver granskningen och obundet formulerar sina slutsatser. Som framgår av regeringsformen har vi ett väldigt brett mandat inom effektivitetsrevisionen, och det är ju själva poängen. Revisionslagen ger en viss precisering, och på myndigheten har vi också försökt operationalisera inriktningen. Vi säger att inriktningen av effektivitetsrevisionen ska omfatta genomförandet av resultatet av verksamheterna. Det ska finnas en tydlig anknytning till statens budget. Det sägs också i revisionslagen att granskningen ska utgå från allmänna samhällsintressen och att vi ska främja ett effektivt utbyte av statens insatser. Liksom våra systerorganisationer i andra länder talar vi om det som på engelska kallas accountability. Granskningarna ska alltså medge ett underlag för ansvarsutkrävande. Det innebär att vi ska kunna fördela ansvar och därmed fördela kritik till exempel mellan myndigheterna och regeringen: Var det myndigheternas tillkortakommanden som ledde till att intentioner inte uppfylldes, eller fick de inte rätt förutsättningar av regeringen? Man ska veta var i kedjan bristerna finns, men vi ska också kunna rikta våra rekom- 2008/09:URF3 BILAGA 2 SEMINARIUM: VAD SKA GRANSKA? mendationer till rätt instans för att de problem som föranledde granskningen ska kunna rättas till. Så sent som tog också finansutskottet upp detta. Utskottet ville betona vikten av att det i granskningen tydligt framgår var i beslutskedjan i den verkställande makten från regeringen ned till den enskilda myndighetens interna arbete eventuella korrigerande åtgärder bör vidtas. Detta är viktigt så att får ett relevant och tydligt underlag för sitt ansvarsutkrävande.