rfr · GW0WRFR13 · 2009-06-01 00:00:00 — 7 § Frågor om tillstånd till ändring prövas av regeringen, om ändringen innefattar från kulturhistorisk synpunkt väsentliga ingrepp. I övrigt prövar frågor om tillstånd. Om finner att ämbetet inte får pröva frågan, skall ämbetet överlämna ärendet till regeringen tillsammans med eget yttrande. Sådana beslut av som avses i första stycket får inte överklagas. 8 § Ett statligt byggnadsminne får inte överlåtas till annan, om det finns risk för att överlåtelsen kan leda till att dess kulturhistoriska värde minskar. Innan ett statligt byggnadsminne överlåts från staten till annan skall den myndighet som förvaltar byggnadsminnet inhämta yttrande. Om ämbetet motsätter sig överlåtelsen krävs regeringens medgivande. 9 § Om ett statligt byggnadsminne överlåts till annan, skall och i det län där byggnadsminnet finns underrättas. Av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. framgår att om ett statligt byggnadsminne övergår till annan ägare än staten blir det byggnadsminne enligt den lagen. FÖRORDNINGAR BILAGA 1 2008/09:RFR13 10 § Om bibehållandet av ett statligt byggnadsminne medför hinder, olägenhet eller kostnad som inte står i rimligt förhållande till byggnadsminnets betydelse, kan regeringen jämka skyddsföreskrifterna eller häva byggnadsminnesförklaringen. Regeringen kan också häva en byggnadsminnesförklaring som framstår som ändamålslös. Ansökan om jämkning av skyddsföreskrifterna eller hävande av byggnadsminnesförklaring ges in till . Ämbetet överlämnar ansökningen till regeringen tillsammans med eget yttrande. Ämbetet får också på eget initiativ föreslå regeringen jämkning eller hävande. 11 § För att säkerställa en noggrann och väl kvalificerad omvårdnad om statens slott och andra statliga byggnadsminnen som har särskilt behov av det får slottsarkitekt utses för ett eller flera byggnadsminnen. Slottsarkitekt förordnas av den myndighet som förvaltar byggnadsminnet efter samråd med . För slottsarkitekten skall den förvaltande myndigheten utfärda en instruktion. Det skall ske efter samråd med och, i förekommande fall, med . Värdefulla byggnader som inte är byggnadsminnen 12 § skall, i samråd med de myndigheter som förvaltar byggnaderna, upprätta en förteckning över sådana byggnader i statens ägo som inte är statliga byggnadsminnen men som ändå är kulturhistoriskt värdefulla. Den förvaltande myndigheten svarar för att det finns nödvändigt underlag för bedömningen huruvida en byggnad bör tas upp i förteckningen. Be- träffande sådana byggnader gäller, utöver vad som följer av 3 kap. (1987:10), bestämmelserna i 1315 §§. 13 § De byggnader som avses i 12 § får ändras bara om det är nödvändigt. lämnar råd om vården av dem. 14 § Om finner att en byggnad kan komma ifråga för byggnadsminnesförklaring skall det anges i den förteckning som föreskrivs i 12 §. Beträffande sådana byggnader skall samråd ske med innan det vidtas någon åtgärd som kan minska byggnadens kulturhistoriska värde. 15 § får meddela närmare föreskrifter om hur de byggnader som avses i 14 § skall vårdas med hänsyn till deras kulturhistoriska värde. Sådana föreskrifter får inte vara mer betungande än vad som är skäligt med hänsyn till användningen av fastigheten och till de kulturhistoriska värdena. Beträffande sådana byggnader som avses i 14 § får ämbetet också lämna föreskrifter om följande i samband med ändring av byggnaden 1. utförandet av ändringen, 2. dokumentation av ändringen, 3. antikvarisk undersökning och kontroll. Regeringen kan medge undantag från sådana föreskrifter som har meddelat med stöd av denna paragraf. 2008/09:RFR13 BILAGA 1 FÖRORDNINGAR 16 § En fastighet som ägs av staten och som representerar en viktig del av det nationella kulturarvet eller annars är av stort kulturhistoriskt värde skall förvaltas så att det kulturhistoriska värdet inte minskar. Regeringen beslutar, efter förslag från , vilka fastigheter som skall anses ha ett sådant värde och hur kulturvärdena skall skyddas. har tillsyn över de fastigheter som avses i första stycket. Ämbetet skall föra en förteckning över dem. Som en del i uppföljningen av kulturinstitutionernas lokalkostnader skickades en enkät till 18 kulturinstitutioner för att belysa deras syn på hyresfrågor inom kulturområdet. Samtliga institutioner har besvarat enkäten. I denna bilaga redovisas resultaten av utskottets enkätundersökning. Kulturinstitutionernas syn på lokalförsörjningsreformen beslutades om en lokalförsörjningsreform som bl.a. innebar att varje enskild myndighet blev ansvarig för sin egen lokalförsörjning. Hur ser ni mer allmänt på reformen och dess konsekvenser för er verksamhet? Reformens konsekvenser för verksamheten Andel (procent) Varken positiv eller negativ Exempel på kommentarer från kulturinstitutionerna: -Reformen har medfört större egen rådighet men även stor osäkerhet om anlagsuppräkningar kommer att täcka hyreskostnader. I det gamla systemet tilldelades institutionen täckning för alla kostnader som härrörde sig till lokalförsörjningen. -Ansvaret är inte negativt, däremot de ekonomiska konsekvenser som medföljt. -Det är i huvudsak positivt att myndigheten själv kan påverka sin lokalförsörjning. Den möjligheten utnyttjas också aktivt. De anslagskompensationsmodeller som skapats tar dock inte hänsyn till att museerna i mycket få fall kan välja att byta lokaler för den huvudsakliga museiverksamheten. -Reformen har lett till ökad kostnadsmedvetenhet. Dock blir underhållet eftersatt och det finns ingen vägledning när en fastighet måste lämnas för renovering. 2008/09:RFR13 BILAGA 2 KULTURUTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING Ett syfte med lokalförsörjningsreformen var att synliggöra kostnaderna för lokaler. Har synliggörandet av lokalkostnaderna påverkat ert agerande? Påverkan på institutionernas agerande Andel (procent) Påverkat i positiv riktning Påverkat i negativ riktning Inte påverkat i någon särskild riktning Exempel på kommentarer från kulturinstitutionerna: Vi kan bara agera fritt i vissa sammanhang; lokaler som är specialbyggda för verksamheten är inte utbytbara. Fria resurser överutnyttjas alltid. Det är bra att dessa kostnader är tydliga och i den mån det går är utsatta för ifrågasättande och besparingar likt övriga kostnader. Har synliggörandet av lokalkostnaderna påverkat möjligheten att nå verksamhetens mål? Påverkan på möjlighet att nå verksamhetens mål Andel (procent) Påverkat i positiv riktning Påverkat i negativ riktning Inte påverkat i någon särskild riktning Möjligheten att välja hyresvärd och lokaler Vilken möjlighet anser ni att ni har när det gäller att välja hyresvärd och lokaler för den verksamhet som ni bedriver? Summa (%) KULTURUTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING BILAGA 2 2008/09:RFR13 Kulturinstitutionernas syn på hyresssättningsprinciper Inom staten tillämpas olika former av hyressättningsprinciper, i huvudsak marknadshyra och kostnadshyra. Hur ser ni på för- och nackdelar vad gäller dessa hyressättningsprinciper? Marknadshyra är den bättre principen Kostnadshyra är den bättre principen Båda principerna är likvärdiga Exempel på kommentarer: -Båda modellerna har för- och nackdelar. -Vid större renoveringar/ombyggnader ger kostnadshyra ett för stort uttag. -För ändamålsfastigheter är kostnadshyra den enda rimliga modellen. Full transparens vad gäller beräkningarna är dock nödvändig. -Marknadshyra är lämpligast i de fall lokalerna är utbytbara. Då kan flexibilitet råda, dvs. vi kan agera fritt på hyresmarknaden. När det gäller lokaler med stor grad av funktionsanpassning eller då de av andra skäl inte är utbytbara är marknadshyra inte relevant. I de fallen kan en kostnadshyra vara mer relevant under förutsättning att det finns en mycket bra insikt i lokalernas framtida kostnader för underhåll och reinvesteringar. -Båda formerna kan vara bra, men när valmöjlighet av lokal saknas blir marknadshyra inte bra parterna saknar argument och en marknadsekonomi kan man inte tala om (vet hyresvärden att hyresgästen aldrig någonsin kan flytta uppstår inte en marknadsmässig förhandling). Ett av kontrakten har kostnadshyra, vilket vi ser positivt på men som kräver att ekonomin följs på ett annat sätt från anslagsgivaren. När det gäller andra utbytbara lokaler som magasin anser vi att marknadshyra är utmärkt. -Vi anser inte att man kan svara på den frågan avseende den byggnad som Ingen av principerna fungerar för vår typ av verksamhet med ett unikt hus utan alternativa hyresgäster och ett hus som behöver underhållas för verksamheten men även som kulturminnesbyggnad. Då vår byggnad faller under kostnadshyresbegreppet kan som exempel ges att vi investerar ien fastighet som vi inte äger och där vi inte kan göra exempelvis inteckningar i investeringar för att finansiera dem då investeringen sker i annans fastighet. -Principerna för kostnadshyra måste utvecklas, dvs. 2008/09:RFR13 BILAGA 2 KULTURUTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING Har valet av de hyressättningsprinciper som tillämpas för er institution haft konsekvenser för verksamheten och/eller för underhållet av er institutions lokaler? I huvudsak positiva konsekvenser I huvudsak negativa konsekvenser I huvudsak inga konsekvenser I huvudsak positiva konsekvenser I huvudsak negativa konsekvenser I huvudsak inga konsekvenser Exempel på kommentarer: -Konjunkturförändringar på hyresmarknaden kan påverka kostnader på ett sätt som har menlig inverkan för myndighetens resurser för kärnverksamheten. Att detta vanligtvis är av negativ natur har sin grund i att en stor volym av våra lokaler är specialanpassade och inte utbytbara men belastas ändå med marknadens kostnadsökningar. -Ständiga hot om stora hyresökningar ger instabilitet och hindrar verksamheten då det blir svårt att göra långsiktiga satsningar och att utveckla kostnadskrävande verksamhet. -Vi har inte de finansiella muskler som krävs för att underhålla en fastighet av denna karaktär, inte heller resurser att vara fastighetsspecialister. -Omräkningsmodellen har haft stora negativa konsekvenser för oss. -Underhållet har varit eftersatt. Eftersatt underhåll är fortfarande en inte avgjord fråga. -För att hålla hyrorna på rimliga nivåer har vi förhandlat tufft, vilket medfört att hyresvärden har dragit ned på underhållet av framförallt kontorslokaler. -Det är svårt att bedöma vad som är orsak och verkan. Kulturinstitutionernas syn på underhåll Hur bedömer ni underhållssituationen när det gäller lokalerna som er institution hyr? Finns det behov av underhållsinsatser ? I stort i gott skick och det finns inga större behov av underhållsinsatser I visst behov av underhållsinsatser Stort behov av underhållsinsatser Summa (%) Anm.: Några institutioner har betonat att de kan ha flera kontrakt, varför några lokaler kan ha stora behov och andra lokaler inga underhållsbeov. Vilket inflytande på genomförandet av underhållet har ni som hyresgäster? Summa (%) Exempel på kommentarer: -Ekonomin är begränsande i sig men inom underhållsbudgeten kan vi påverka. -Stort inflytande, men ekonomin begränsar möjligheterna. -Skillnaderna finns mer mellan olika hyresvärdar än mellan typ av lokaler. -I den byggnad som har kostnadsbaserad hyra har vi större inflytande. Om övriga byggnader har vi bra samtal men ett litet inflytande i realiteten. -Då vi har kostnadshyra har vi naturligtvis stort inflytande på vilka underhåll som kan göras inom det begränsade ekonomiska utrymme som finns. -Generellt styr vi själva vad som ska genomföras. 2008/09:RFR13 BILAGA 2 KULTURUTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING Vilken möjlighet till inflytande har ni när det gäller att välja utförare av underhåll av era lokaler? Summa (%) Exempel på kommentarer: -Eftersom SFV är vår största hyresvärd har vi ingen möjlighet att välja annan utförare av underhållet. -Det är hyresvärden som svarar för upphandling i samband med underhåll. Kulturinstitutionernas syn på avkastningskravet och den statliga pris- och löneomräkningsmodellen Regeringen anger den avkastning som () ska uppnå . Hur ser ni på detta avkastningskrav? Andel (procent) Det är naturligt att det finns ett avkast- ningskrav och det ligger på en nivå som är Det är naturligt att det finns ett avkast- ningskrav men det ligger på en alltför hög Det är fel att det finns ett avkastningskrav Exempel på kommentarer: -Det är naturligt att det finns ett avkastningskrav. Vi har inga synpunkter på nivån. -För rent kommersiella lokaler kan det vara rimligt, men för ändamålsfastigheter är det direkt fel -Tveksamt med avkastningskrav i ett bestånd av fastigheter som huvudsakligen har ett kulturhistoriskt värde. -Avkastningskrav är rimligt för delar av SFV:s bestånd. Vi ifrågasätter förekomsten av avkastningskrav där fastigheterna är s.k. ändamålsfastigheter och där hyresgästerna är statliga myndigheter som inte har några andra alternativ än att fortsätta att hyra lokalerna. KULTURUTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING BILAGA 2 2008/09:RFR13 -SFV:s hyresgäster är till största delen anslagsfinansierade verksamheter och då är ett avkastningskrav helt fiktivt. -SFV växer som organisation, de administrativa kostnaderna ökar men det ses naturligtvis inte som ett problem då avkastningskravet uppfylls. SFV förvaltar byggnader där avkastningskrav är rimligt, men problemet är att de också förvaltar byggnader som exempelvis slott där bevarandet är oerhört viktigt att avkastningskrav finns på den typen av objekt är orimligt då det sker på bekostnad av bevarandet av kulturarvet. -Det är naturligtvis helt fel med ett sådant avkastningskrav när man har kostnadshyra och hyresgästen står för alla kostnader och all risk. -Det handlar även om vilka värden som åsattes byggnaderna vid invärderingen i de statliga räkenskaperna. räknas de statliga anslagen om med hjälp av den statliga pris- och löneomräkningsmodellen. Hur ser ni på den modell för pris- och löneomräkning av anslagen som tillämpas? Anser att modellen fungerar bra Anser att modellen inte fungerar bra Exempel på kommentarer: -Uppräkningen täcker inte kostnadsökningen. -Modellen kompenserar inte hyres- och löneökningar fullt ut. -Om rikthyran sjunker påverkar det omräkningen av anslaget negativt, trots att hyrorna inte sjunker. -Kostnaden för hyreshöjningar kompenseras inte fullt ut av höjt anslag. -Vi saknar insyn i hur beräkningarna görs men har konstaterat att hyresökningarna oftast överstigit prisomräkningen av anslaget. -Modellen som tillämpas ger inte kostnadstäckning för den faktiska hyresutvecklingen. Eventuellt kan detta bero på att schabloner används som inte avspeglar verkligheten, såsom t.ex. att beräkning sker med KPI på av hyran vilket är praxis hyresmarknad. Även fastighetsägaren tillämpar att av bashyran ska indexuppräknas. -Eftersläpning kan få stora konsekvenser. Beräkningar om sjunkande marknadshyror har aldrig någonsin visat sig i realiteten, varför det har fått stora negativa konsekvenser. -Då institutionen har ett kostnadshyresavtal och ska ansvara för en kulturminnesbyggnad där en fungerade verksamhet ska ske parallellt har vi inte möjlighet att påverka kostnaderna i den grad att en relation mellan uppräkningen av anslag och husets behov av underhåll och investeringar kan balanseras. 2008/09:RFR13 BILAGA 2 KULTURUTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING -Pris- och löneomräkningsmodellen är inte transparent. Vi har inte en aning om hur anslaget uppräknas i praktiken. -Modellen är inte relevant med anledning av att vi har ändamålslokaler vars hyressättning inte kan kopplas till övrig hyresmarknadsutveckling. -Då uppräkningen av anslaget har varit mycket blygsam i relation till löner och andra kostnader har modellen i praktiken inneburit besparingar. -Modellen täcker inte automatiska kostnadsökningar. -ESV använder rikthyror för att räkna fram utvecklingen på hyresmarknaden i stället för att utgå från de faktiska hyresnivåerna. Det ger allvarliga fel i modellen. -Modellen bygger på arbetskraftskostnadsutveckling inom privat sektor. Våra möjligheter att rationalisera ytterligare är mycket små som löneökningen enligt avtal hamnar på betydligt högre summor, vilket leder till de facto-nedskärningar. -Anslag och hyra kan ändras oberoende av varandra, trots att vi knappast kan påverka hyran genom förhandling eller flytt. -Pris- och löneomräkningen innebär implicit att kostnadseffektiviseringar kan ske i form av förtätning etc. då fastigheten sätter stora hinder i hur lokaler utnyttjas och ombyggs. På grund av sin särställning som kulturminnesfastighet kan effektiviseringar inte göras i den mån man kan önska. -Såväl hyresgäster som SFV har påtalat problemet, men har inte ESV agerat. Ett förslag är att ESV tar initiativ till en diskussion kring modellen med berörda institutioner. Kulturinstitutionernas syn på samarbete Hur anser ni att samarbetet i allmänhet med er hyresvärd respektive era hyresvärdar fungerar? Summa (%) KULTURUTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING BILAGA 2 2008/09:RFR13 Om samarbete finns med hyresvärden: samarbetet med hyresvärden/ hyresvärdarna gett konkreta resultat, t.ex. lett fram till att gemensamma riktlinjer och liknande har tagits fram? Samarbetet har gett konkreta resultat Samarbetet har inte gett konkreta resultat Summa (%) Exempel på resultat av samarbetet: -SFV: Återvinning och avfallshantering, tillgänglighetsarbete, brandskydd, underhållsplan för fastigheterna, åtgärder inom miljö- och energiområdet. -: Säkerhetsfrågor, nya lokaler för konservering och foto, planering av nya magasin, nyckelhantering, samlingarnas långsiktiga bevarande, t.ex. klimat, frysning m.m. -Övriga hyresvärdar: Återvinning, tillgänglighetsarbete, brandskydd, miljövänligare uppvärmning, reparationer, underhåll, luft, tillgänglighet, rutiner för god klimathållning, energibesparing m.m. Vilket stöd från () har ni efterfrågat i hyresfrågor , t.ex. i samband med hyresförhandlingar? Om stöd har efterfrågats: Vilket stöd från ESV har ni faktiskt fått ? Flera alternativ kan anges. Personligt stöd i form av rådgivning från Stöd genom information på ESV:s webbplats Annan form av stöd* Antal institutioner som efterfrågat resp. fått stöd Har inte efterfrågat stöd från ESV * Exempelvis beskrivning av ESV:s underlag för regeringens årliga pris- och löneomräkningar av anslagen. 2008/09:RFR13 BILAGA 2 KULTURUTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING Har ni använt andra former av stöd vid bl.a. hyresförhandlingar, t.ex. från konsulter? Andra former av stöd Har använt andra former av stöd* Har inte använt andra former av stöd * Exempelvis samverkan med andra hyresgäster hos hyresvärden, juridisk hjälp med expertis om hyresfrågor m.m. Av de fem institutioner som har uppgett att de har använt konsulter anger två att den årliga kostnaden uppgår till i genomsnitt. En institution uppger att kostnaden har varierat mellan och . Övriga har inte angett något belopp. Exempel på kommentarer: -Genom denna hjälp har återkommande aviserade hyresökningar om på våra kontrakt kunnat hållas nere till betydligt mer blygsamma nivåer. -Vi kommer att få öka användandet av jurister för att lösa oklarheter kring kostnadshyra och dess konsekvenser -Vi har tagit hjälp av konsulter och juridisk expertis i samband med förhandlingar med hyresvärden. Deltar ni i någon form av samarbete med andra kulturinstitutioner när det gäller lokal- och hyresfrågor, t.ex. inför hyresförhandlingar? Samarbete med andra kulturinstitutioner Deltar inte i samarbete Exempel på kommentarer: -I viss mån har samarbete skett med andra kulturinstitutioner vid förhandlingar men endast i mindre omfattning. -I olika nätverk diskuteras och arbetas med hyresfrågor, exempelvis i Centralmuseernas samarbetsråd, och i Nätverket för administrativa chefer (). -Vi hyr ut lokaler till två museer och samarbetar med andra närliggande museer kring källsorteringsanläggning samt levererar ström till ytterligare tre museer. -Nätverksarbete handlar främst om stöd och jämförelser. -Önskemål om att bilda nätverk inom detta område. I denna bilaga redovisas resultatet av en genomgång av faktiskt inbetalda hyror till hyresvärden () för dels fyra institutioner med marknadshyra (, , och Livrustkammaren), dels fem institutioner med kostnadshyra (Operan, , , och ). Sammanfattningsvis visar genomgången att den genomsnittliga faktiskt betalda hyran för de fyra institutionerna med marknadshyra har ökat successivt från ca 1 500 till ca per kvadratmeter, medan hyran för de fem institutionerna med kostnadshyra har varierat per kvadratmeter (se diagram 1 nedan och bilaga 3). Diagram 1 och 2 nedan visar utvecklingen av faktiskt betalda hyresbelopp för huvudbyggnaderna för de fyra institutionerna med marknadshyra respektive de fem institutionerna med kostnadshyra. Med faktiskt betalt hyresbelopp menas summan av avier årsvis enligt betalningsplan med hänsyn taget till de förändringar som sker vid avstämningar. Särskilt när det gäller institutioner med kostnadshyra sker regelbundna avstämningar. gör SFV en prognos och räknar ut kostnaderna . Årsvis eller efter avtalstidens slut (vanligtvis ) tas de faktiska kostnaderna fram. Avstämningen resulterar i ett tillägg (hyresgästen har betalat för lite och summan läggs till hyran) eller ett avdrag (hyresgästen har betalat för mycket och summan dras av på hyran). Dessa förändringar regleras antingen direkt eller justeras i den kommande avtalsperiodens totalhyra. I beräkningarna har total kontraktsarea använts för att beräkna faktisk hyreskostnad per kvadratmeter.182 Diagram 1 visar ett genomsnitt av den faktiskt betalda hyreskostnaden per kvadratmeter för de fyra museer med marknadshyra som vi har studerat närmare. För ett av museerna, , ligger hyreskostnaden högre jämfört med för de övriga tre institutionerna. För dessa övriga tre museer har det skett en tydlig trendmässig ökning av kostnaderna . 182 SFV, telefonsamtal . 2008/09:RFR13 BILAGA 3 HYRESUTVECKLING UNDER 2000-TALET DIAGRAM 1 UTVECKLINGEN AV FAKTISKT BETALD HYRA/M2 I KR FÖR HUVUD- BYGGNADERNA FÖR FYRA INSTITUTIONER MED MARKNADSHYRA UNDER PERIODEN 20002009 Källa: Bearbetning av data från SFV:s hyressystem . Nedgången i hyreskostnaden för Livrustkammaren 2005 beror, enligt SFV, på att museet inte behövde betala hyra för ett kvartal pga. att lokalen stängdes till följd av ett arbete med ventilationen. HYRESUTVECKLING UNDER 2000-TALET BILAGA 3 2008/09:RFR13 Diagram 2 visar den genomsnittliga faktiska hyreskostnaden per kvadratmeter för de fem institutionerna med kostnadshyra. DIAGRAM 2 UTVECKLINGEN AV FAKTISKT BETALD HYRA/M2 I KR FÖR HUVUD- BYGGNADERNA FÖR FEM INSTITUTIONER MED KOSTNADSHYRA UN- DER PERIODEN 20002009 Källa: Bearbetning av data från SFV:s hyressystem . I avsnitt 5.2 konstaterades att den genomsnittliga kvadratmeterkostnaden totalt sett ligger lägre för dessa institutioner än för dem med marknadshyra och att den trendmässiga ökningen inte är lika tydlig för institutioner med kostnadshyra som det är för institutioner med marknadshyra. har kostnaderna varierat mer för institutioner med kostnadshyra. För exempelvis innebär det en variation mellan ca () och (). Differensen beror enligt SFV på att ett nytt avtal förhandlades fram för museet för perioden 2007. I den nya hyreskostnaden ingick bl.a. underhållskostnad som blev ca och ca . Vanligtvis tar SFV fram en genomsnittligt beräknad hyra för hela avtalsperioden så att kostnaderna jämnas ut. I fall har museet önskat betala den exakta kostnaden som tillföll i avtalsperioden, till följd av att det inte kunde ta den nya genomsnittliga hyran år 2005.183 183 , e-brev . 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skattekonkurrensen den Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en uppfölj- Regeringsmakt och kontrollmakt. Offentligt seminarium anordnat av Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser