eunbil · GW0N21B0AB · 2009-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser Godkännande av den preliminära dagordningen Resolutioner, synpunkter och beslut antagna av Dagordningspunkten är en standardpunkt för anmälan av beslut m.m. från sessioner. Punkten avser sammanträdesperioderna och 4-7 maj 2009. Förberedelser för Diskussions- och beslutspunkt Allmänna rådet kommer att fastställa dagordningen för . Förberedelser av slutsatserna från sker därefter i Coreper och vid Allmänna rådet . Ordförandeskapet har ännu inte presenterat utkast till dagordning. Några av de frågor som toppmötet förväntas behandla är det finansiella och ekonomiska läget, klimatförhandlingarna och fördragsfrågan. RÅDET FÖR YTTRE FÖRBINDELSER, Godkännande av den preliminära dagordningen förberedelser inför toppmötet Diskussionspunkt. GAERC kommer att föra en diskussion inför toppmötet i Chabarovsk. EU företräds av ORDF, KOM och . Det tjeckiska ordförandeskapet har presenterat ett dokument om förberedelser för toppmötet och de frågor som antas komma upp vid toppmötet. Utöver sedvanliga genomgångar av relationen samt internationella utrikespolitiska frågor kommer sannolikt även den globala ekonomiska krisen att stå på dagordningen. Frågan om President alleuropeiska säkerhetsinitiativ kommer med sannolikhet att beröras vid GAERC, eftersom önskar ta upp frågan vid toppmötet. Regeringen anser att det ryska förslaget bör bedömas i ljuset av de åtaganden och principer som man kommit överens om med Rysssland i internationella organisationer, bl. a i och , som inte får undermineras. (ev.) Diskussionspunkt. Diskussionen förväntas röra inrikespolitiska kris och hur denna skall hanteras, uppföljning av de moldaviska myndigheternas agerande under och efter demonstrationerna som följde på parlamentsvalet , samt relationen till . Därutöver kan möjligen förhandlingsmandatet för det nya avtalet mellan och komma att diskuteras. Regeringens ståndpunkt är att EU bör fortsätta sitt engagemang i , men rikta starka signaler till regeringen i Chisinau om vikten av att utreda händelserna , inleda en genuin dialog med oppositionen samt förbättra relationerna med . Migration (AoB) Diskussionpunkt på begäran av . har , , och (Quadrogruppen) i ett gemensamt utspel påkallat övriga EU:s uppmärksamhet och hjälp med anledning av det höga migrationstryck som de upplever mot sina länder. Frågorna spänner över ett brett fält; från fler gemensamma återtagandeavtal, ökade resurser till Frontex och samarbete med tredjeland kring frågor om den yttre gränskontrollen, till vikten av att det inrättas ett stödkontor för praktiskt samarbete mellan asylmyndigheterna och att åtgärder vidtas för en mer rättvis bördefördelning. Gruppen betonar även vikten av ett samarbete mellan EU och UNHCR respektive tredjeländer i frågor som rör skydd. Det är möjligt att det på GAERC kommer att framföras förslag som rör delar av ovanstående. Regeringen anser att många av de frågor som rör migration i är viktiga för svensk del, särskilt som en naturlig del av diskussionerna inför ett nytt politiskt femårsprogram inom RIF. Konkreta förslag som rör gränskontroll och asyl bör diskuteras inom RIF-kretsen, men mer övergripande frågor bör diskuteras även på GAERC. Frågorna som rör migrationsströmmarna över måste bemötas med ett brett spektrum av åtgärder, där utgångspunkten bör vara EU:s globala ansats för migration (EU Global Approach to Migration) som omfattar samarbete och åtgärder inom hela det migrationspolitiska området, bland annat gällande främjande av den lagliga migrationen samt en förstärkning av kopplingarna mellan migration och utveckling. Lunchen - punkterna 5 & 6 Diskussionspunkt under lunchen. Strategisk diskussion om EU:s förhållningssätt till i ljuset av den nya amerikanska politiken, vilken har inneburit en invit till att inleda dialog om ett flertal frågor inklusive om det iranska kärntekniska programmet. arbetar för att få till stånd ett möte mellan EU3+3 (, , , , och ) och , men ännu har inte något datum bestämts. Beklagligt att fortsatt vägrar att efterleva säkerhetsrådets resolutioner och regeringen är oroad över ökande kapacitet att anrika uran och vidareutveckling av missiler. Regeringen förblir övertygad om att frågan måste lösas på diplomatisk väg. Den förändrade amerikanska Iran-politiken är ett steg i rätt riktning. EU bör ha beredskap för åtgärder som stöd eller alternativ till utfallet av de diskussioner som kommer att ske mellan och EU3+3. Skulle ytterligare restriktiva åtgärder behövas anser regeringen att ett brett internationellt tryck beslutat av FN har bäst förutsättningar att påverka . (ev.) Diskussionspunkt under lunchen. Diskussionen väntas behandla de pågående förhandlingarna om ett viseringsförenklingsavtal mellan och samt frågan om ett frihandelsavtal . Därutöver förväntas den dagsaktuella inrikespolitiska situationen tas upp, bl.a. rapporterna om ett myteri på en militärbas och våldsamma sammanstötningar mellan oppositionen och polisen. Sannolikt berörs också den internationella närvaron. EU:s civila observatörsmission EUMM:s mandat löper ut . Diskussioner pågår i FN om en förlängning av mandat . Parallellt pågår en discussion inom i om eventuell fotsatta närvaro med militärobservatörer i . Regeringen välkomnar en diskussion om . välkomnar att förhandlingarna om ett viseringsförenklingsavtal startat och hoppas att dessa ska kunna slutföras . Regeringen stödjer också den georgiska regeringens strävan efter att sluta ett långtgående frihandelsavtal med EU. Medan demonstrationerna skötts på ett korrekt sätt från den georgiska regeringens sida, inger de senaste dagarnas händelser oro. Alla delar av den nuvarande internationella närvaron i EU, FN och spelar en viktig roll och bör förlängas. Det är också angeläget att EUMM och OSSE-observatörerna får tillträde till utbrytarrepublikerna. Gemensam session utrikesministrar försvarsministrar Bosnien / Operation med dagordningspunkten är att diskutera det politiska läget i samt framtiden för Operation och övergången till en icke-exekutiv militär insats. Slutsatser som A-punkt. / Operation pågående operation kommer att diskuteras i ljuset av ett ökat antal sjörövar-attacker på fartyg utanför , förfrågning till EU om att utöka operationsområdet samt tillsättningen av en ny befälhavare för operationen. Slutsatser som A-punkt. Militär förmågeutveckling Diskussions- och beslutspunkt (rådsslutsatser ingår i det samlade dokumentet med ESFP-slutsatser som antas som A-punkt). Vid rådsmötet förväntas i huvudsak information om aktuella frågor kopplade till EU:s militära förmågeutveckling. Endast kortare diskussioner förutses. Som en uppföljning till den deklaration om militär förmågeutveckling som antogs av rådet , avser ordförandeskapet att presentera en lägesrapport för att informera om aktuellt arbetsläge för olika pågående samarbetsprojekt inom förmågeutvecklingen. Rapporten förväntas noteras av försvarsministrarna. Chefen för den Europeiska Försvarsbyrån (), , kommer även att informera rådet om aktuell verksamhet inom . Rådet förväntas anta breda slutsatser där man välkomnar aktuellt arbete inom den militära förmågeutvecklingen. Områden som nämns är bland annat EDA:s arbete för att åstadkomma ökad tillgänglighet av helikoptrar för EU:s krishanteringsinsatser samt samarbete inom strategiska transporter. I slutsatserna understryks vikten av förbättrat civil-militärt samarbete och ökad interoperabilitet mellan civila och militära aktörer. Regeringen välkomnar en diskussion om aktuellt arbetsläge gällande pågående samarbetsprojekt inom förmågeutvecklingen. Regeringen ställer sig positiv till initiativ som syftar att komma tillrätta med kapacitetsbrister och som stärker EU:s samlade förmåga att hantera kriser. Utmaningarna att skapa och upprätthålla förmågor kräver ofta multinationella lösningar. Regeringen stödjer EDA:s verksamhet och anser att spelar en viktig roll i att främja och stödja utvecklingen av militära kapaciteter inom EU. Regeringen understryker vikten av civil-militär samordning inom förmågeutvecklingen. a) Operation beslutspunkt (rådsslutsatser ingår i det samlade dokumentet med ESFP-slutsatser som antas som A-punkt). Operation diskuteras både vid försvarsministrarnas session samt den gemensamma sessionen för utrikes- och försvarsministrar. Försvarsministrarna förväntas diskutera den fortsatta militära EU-närvaron i Bosnien . Planering pågår för en framtida avveckling av den militära insatsen och en övergång till en rådgivande insats med icke-exekutivt mandat. Beslut har dock ännu inte fattats och någon tidpunkt för avveckling av insatsen har inte fastställts. Rådet förväntas anta slutsatser där man välkomnar förberedelsearbetet för en framtida övergång av insatsen. Slutsatserna understryker även den fortsatta vikten av att hänsyn behöver tas till den politiska situationen i . Även vikten av samordningen med EU:s insatser och övrig internationell närvaro framhålls. Regeringen stödjer en framtida avveckling av insatsen och en övergång till en rådgivande insats med icke-exekutivt mandat. En framtida avveckling bör dock ta hänsyn till politiska omständigheter. Nära samordning med annan EU-närvaro och övriga internationella aktörer är av vikt även vid omvandlad insats. b) Operation beslutspunkt (rådsslutsatser ingår i det samlade dokumentet med ESFP-slutsatser som antas som A-punkt). Operation diskuteras både vid försvarsministrarnas session samt den gemensamma sessionen för utrikes- och försvarsministrar. Försvarsministrarna förväntas diskutera aktuellt läge vad gäller den pågående utanför . Diskussioner vid mötet kan förväntas om den senaste tidens ökning av piratverksamheten i området. Den kommande halvtidsöversynen av insatsen kan också komma upp till diskussion. Rådet förväntas anta slutsatser där man berömmer vad insatsen åstadkommit. Den framgångsrika eskorteringen av Programmes (WFP) fartyg förväntas särskilt lyftas fram. Rådet förväntas konstatera att ökningen av piratverksamheten i området kräver ett förstärkt och koordinerat bemötande från det internationella samfundet. Slutsatserna förväntas även understryka vikten av att arbeta långsiktigt för att förebygga grundorsakerna till piratverksamheten. Regeringen anser att Operation genomför en viktig uppgift, framförallt genom att skydda de för nödvändiga livsmedeltransporterna som genomförs av WFP. kommer att delta i insatsen med två korvetter och ett stödfartyg i . c) EUFOR /beslutspunkt (rådsslutsatser ingår i det samlade dokumentet med ESFP-slutsatser som antas som A-punkt). Vid rådsmötet förväntas den höge representanten att presentera sin slutliga rapport över den militära insatsen i och . Eventuella diskussioner vid mötet kan förväntas behandla erfarenheter från EU-insatsen, fortsatta uppgifter för den efterföljande FN-ledda insatsen MINURCAT samt samarbete mellan EU och FN. Rådet förväntas anta slutsatser där man konstaterar att EUFOR tydligt bidragit till att underlätta humanitärt arbete samt att skydda civila och FN-personal. Slutsatserna förväntas också lyfta fram det goda civila och militära samarbetet mellan EU och FN. Regeringen anser att insatsen i och har varit framgångsrik. Insatsen utgör ett bra exempel på god samordning mellan EU och FN samt mellan civila och militära aktörer. Samarbete med partners (NATO, FN, AU) Diskussions- och beslutspunkt. (rådsslutsatser ingår i det samlade dokumentet med ESFP-slutsatser som antas som A-punkt). Vid försvarsministrarnas arbetslunch förväntas diskussioner om EU:s samarbete partnerorganisationerna FN, Afrikanska Unionen (AU) samt NATO. Rådet förväntas anta slutsatser som redogör för aktuella former för samarbetet med FN, AU och NATO. Vikten av gott samarbete med respektive organisation framhålls. Regeringen understryker vikten av ett välfungerande samarbete med partnerorganisationerna FN, NATO och AU. Som medlem i både FN och EU är samarbetet mellan organisationerna av stor vikt för . Regeringen välkomnar de framsteg som gjorts i samarbetet mellan EU och AU inom krishantering och betonar att kapacitetshöjande EU-insatser i bör vara baserade på afrikansk efterfrågan och ägarskap. Regeringen anser att ett välfungerande samarbete mellan EU och NATO inom krishantering är viktigt. Behovet av ett förbättrat samarbete är stort och det är särskilt viktigt att samordning och samarbete mellan EU och NATO fungerar på marken. utvecklingssamarbete (MU) EU-gruppen / Rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser (biståndsdelen) Supporting development countries in coping with the economic crisis Diskussions- och beslutspunkt Övergripande EU:s medlemsstater, Kommissionen och Europeiska Investeringsbanken uppmanas till en koordinerad respons på den globala ekonomiska och finansiella krisen, baserat på analys av de mest utsatta och sårbara länderna och befolkningsgrupperna samt ländernas egna prioriteringar. Rådsslutsatserna betonar att EU:s medlemsstater ska uppfylla gjorda ODA-åtaganden, öka effektiviteten i biståndet, söka mobilisera andra finansieringskällor och mekanismer samt respektera samstämmighet i utvecklingspolitiken (PCD). Slutsatserna inriktas på stöd till såväl sociala sektorer som långsiktig utveckling av reala ekonomin, inkl. jordbruket, för sysselsättning. Slutsatserna betonar vidare en rättvis, uthållig och inklusiv globalisering, inkl. avslut av WTO:s runda. Regeringen anser att det är viktigt med offensiva skrivningar gällande såväl nivåer som biståndseffektivitet. Det är viktigt med skrivningar som lyfter fram att det inte enbart handlar om , utan att EU:s olika verktyg måste samverka (PCD) för att stödja utvecklingsländernas hantering av krisen. Regeringen anser att EU:s respons ska baseras på regions- eller landspecifik analys så långt som möjligt eftersom krisen slår olika hårt i olika regioner och länder. Inte minst viktigt är att agera på ett sätt som stödjer utvecklingsländernas framtida förtroende för en inklusiv globalisering. I rådsslutsatserna uttrycks vidare EU:s beredskap att stödja utvecklingsländerna i deras ansträngningar att förbättra inhemsk resursmobilisering, inklusive bättre offentlig finansiell styrning och utvecklande av nationella skatte- och tullsystem. Slutsatserna formulerar fortsatt stöd för att skapa bättre investeringsklimat i syfte att attrahera utländska direktinvesteringar. Vikten av socialt ansvar (Corporate Social Responsibility, CSR) understryks. Rådet välkomnar överenskommelsen vid senaste G20 möte om åtgärder gentemot s.k. skatteparadis och penningtvätt. Oro uttrycks över de negativa effekter den globala ekonomiska krisen får på återflödet av remitteringar till utvecklingsländerna. EU avser verka för större utvecklingseffekt av remitteringar, inklusive lägre transfereringskostnader. Regeringen anser det viktigt att utvecklingsländernas inhemska resursmobilsering stärks, inte minst för att öka ägarskapet över landets egna utveckling och minska biståndsberoendet. Rådsslutsatserna har fyra huvudelement: I rådsslusatserna konstateras att EU:s samlade handelsrelaterade bistånd vid utgången av 2007 landade på . Det närmar sig därmed redan de nivåer på 2 miljarder i bistånd som föreskrivs som mål för Aid for Trade-strategin. Slutsatserna anger, förutom volymmålet, att EU bör höja kvalitén på det handelsrelaterade biståndet, exempelvis vad gäller ökad biståndseffektivitet. Detta arbete innebär bland annat att EU ska förbättra rapporteringen och uppföljningen av detta bistånd. Slutsatserna understryker vidare vikten av att EU:s handelsrelaterade bistånd främjar regionala integrationsprocesser i utvecklingsländer. Regeringen har betonat vikten av breda regionala WTO-förenliga avtal för att exempelvis ska kunna dra nytta av de (ekonomiska partnerskapsavtal) som ingåtts, eller f.n. framförhandlas mellan EU och AVS-länderna (, och Stillahavsländerna). Det handelsrelaterade biståndet är särskilt viktigt för att utvecklingsländerna ska kunna tillgodogöra sig fördelarna med att integreras i det internationella handelssystemet. Rådet uppmuntrar EU:s medlemsstater och Kommissionen att påskynda implementeringen av Parisdeklarationen och handlingsplanen från och refererar till fyra prioriterade områden där EU tillsammans kan göra en skillnad: arbetsdelning, användande av ländernas egna system, förutsägbarhet och mutual accountability, including less conditionality. Rådet inbjuder EU:s medlemsstater och Kommissionen att utveckla nationella handlingsplaner samt att samarbeta inom områden där genomförande kan förbättras genom gemensam ansträngning på EU-nivå. Detta kan ske genom joint approaches, uppförandekoder och andra handlingsinriktade EU-initiativ, såsom EU:s uppförandekod för arbetsdelning. För att uppnå detta har SE och Kommissionen gemensamt lagt in en referens i slutsatserna till behovet av ett operational framework för att ta implementeringen av åtagandena om biståndseffektiviet vidare. Ett sådant ramverk ämnar presenteras under svenskt ordförandeskap. Rådsslutsatserna vid GAERC utgör därmed en viktig länk till biståndseffektivitetsfrågorna under det svenska ordförandeskapet. Gällande frågan om biståndsnivåer uttrycker rådet tillfredsställelse över att EU:s sammanlagda biståndsvolym ökade 2008. EU står bakom tidigare åtaganden om biståndsnivåer och återbekräftar dessa. Rådet uppmuntrar EU:s medlemsstater att upprätta nationella tidtabeller för hur de avser uppnå tidigare gjorda åtaganden om biståndnivåer. Rådet välkomnar den framgång som gjorts av implementering av innovativa finansieringskällor och uppmuntrar användandet av dessa mekanismer. Regeringen välkomnar att EU återbekräftar tidigare gjorda volymåtagande men betonar vikten av att medlemsländera nu levererar i enlighet med dessa åtaganden, inte minst mot bakgrund av finanskrisen och dess påverkan på samarbetsländerna. Regeringen har tillsammans med likasinnade givare verkat för att EU kraftfullt återbekräftar tidigare gjorda volymåtaganden samt att fleråriga planer för hur respektive land ska uppnå sina åtaganden upprättas. Regeringen anser att innovativa finansieringskällor kan fylla en funktion för de länder som inte uppnår FN:s mål om att givarländerna ska ge av BNI. är det viktigt att dessa inte blir ett sätt att undgå FN-målet. Regeringen stödjer inte de förslag till innovativa finansieringskällor som innebär öronmärkning av nationella budgetmedel vars fördelning är upp till varje enskilt land. Millenniemålen krisens påverkan på utvecklingsländerna Som en del av de globala ansträngningarna i att mildra den globala ekonomiska krisens effekter på utvecklingsländerna är EU redo att vidta omfattande, välriktade och koordinerade insatser för att uppnå millenniemålen. De ekonomiska och sociala framsteg som uppnåtts i utvecklingsländerna vad gäller millenniemålen riskerar att omintetgöras av den globala ekonomiska krisen. I slutssatserna understryks att förstärkta och koordinerade fattigdomsminskade insatser krävs för att bibehålla ekonomisk och politisk stabilitet. Rådet bekräftar sitt stöd för millenniemålen och betydelsen av dess måluppfyllelse , inklusive EU Agenda for Action on MDGs som antogs 2008. Vidare bekräftar Rådet gjorda åtaganden om ökat bistånd. Regeringens inriktning vid GAERC är att verka för att nuvarande skrivningar i rådsslutsatserna om millenniemålen ytterligare förstärks eller kvarstår. Den globala ekonomiska krisen påverkar alla millenniemål negativt, men de ytterst begränsade framstegen vad gäller millenniemål 5 om minskad mödradödlighet gör satsningar på detta område angeläget. Transatlantiska samarbetet på utvecklingsområdet Övriga frågor middagsdiskussion Det tjeckiska ordförandeskapet och kommissionären för utvecklings- och humanitärt bistånd besökte för möte med . Slutsatsen var att momentum för dialog om samarbete på utvecklingsområdet föreligger. har lyft fram gemensamma intressen kring livsmedelssäkerhet, regional och ekonomisk integration i , public/private partnerships, biståndseffektivitet, och . , acting adminstrator på , är inbjuden till middagen som väntas följa upp samtalen i Regeringen är mycket positiv till dialogen och eventuellt framtida samarbete på dessa frågor. Det är angeläget att klimatfrågorna ges en framskjuten plats i dialogen. Regeringen har genom Transatlantic Taskforce on Development initierat en transatlantisk dialog med en bred krets biståndsaktörer. Biståndsminister har även besökt . Ekonomiska Partnerskapsavtalen - lägesuppdatering Övriga frågor informations- och diskussionspunkt Handelskommissionär förväntas ge en lägesrapport om EPA-förhandlingarna. En kortare diskussion förväntas. Stöd väntas ges till kommissionärens positiva påverkan på kontakter och förhandlingar med AVS-länderna. Mötesfrekvensen för EPA-förhandlingarna har fortsatt att vara intensiv för att gå vidare mot fullödiga, regionala avtal. Utestående frågor diskuteras på såväl teknisk som politisk nivå för att finna lösningar i de olika regionala grupperna. Parterna signalerade en ambition om att söka nå fram till fullödiga avtal , men flera frågor är fortfarande olösta. undertecknade formellt EU och Cariforum ett fullödigt EPA. Formella interimsavtal har undertecknats mellan och respektive . Det planerade formella undertecknandet av interims-EPA mellan SADC och EU blev med kort varsel framflyttat till obestämt datum. Processen pågår i EU för formellt undertecknande av interimsavtalen med , och (East African Community). Förhandlingar mot fullödiga avtal fortsätter , men flera frågor är olösta, vilket gör att tidtabellen för förhandlingarna är något osäker. Regeringen verkar för att fördjupa EPA-dialogen med AVS-länderna, Kommissionen och andra parter i ansträngningarna att nå utvecklingsvänliga avtal. . Regeringen stödjer kommissionär i arbetet med att förbättra förhandlingsklimatet och att närma sig AVS-länderna. Democratic governance/policy dialogue Övriga frågor diskussionspunkt Vid tidigare diskussioner om rådsslutsatser för demokratisk samhällsstyrning har frågan om budgetstöd särskilt lyfts fram. Ett initiativ kring en mer rigorös dialog kring budgetstöd, rörande såväl Kommissionens som medlemsstaternas bilaterala bistånd, presenterades av vid det informella biståndsministermötet i . Diskussionen kommer att följas upp. Regeringen anser, liksom flertalet andra MS, att demokratiska värderingar har en tydlig plats i utvecklingssamarbetet. Regeringen antog reviderade riktlinjer för budgetstöd och krav på samarbetsländerna i fråga om demokrati/MR och korruption . lansering av slutrapport frågor presentation av biståndsminister På svensk begäran har punkten om presentation av klimatkommissionens rapport satts upp under AOB på dagordningen. Den av initierade internationella Kommissionen om klimatförändring och utveckling leds av biståndsminister . presenterar sin slutrapport i FN , i närvaro av generalsekreterare . Dess uppdrag är inriktat på behovet av anpassning till klimatförändringarna i utvecklingsländerna och kopplingen till katastrofrisker. På grundval av en analys av vilka risker och påfrestningar klimatförändringarna innebär för de mest utsatta länderna och samhällena presenteras konkreta förslag. De omfattar bl a hur anpassningsåtgärder, särskilt för att stärka utsatta samhällens motståndskraft (resiliens), kan bli del av en utvecklingsplanering med tonvikt på riskhantering och ekosystemtjänster. Vidare föreslås åtgärder för utformning och samverkan mellan institutioner från lokal till global nivå, samt för finansiering av nödvändiga anpassningsåtgärder. Vid GAERC kommer statsrådet att kort presentera resultat samt hur regeringen avser att använda dessa inom ramen för svensk utvecklingspolitik och under ordförandeskapet. Ett medlemsland har föreslagit diskussion om den oroande politiska utvecklingen i . efter den politiska krisen i finns skäl för oro över bristen på framsteg i genomförande av den nationella överenskommelsen.