rfr · GX0WRFR3 · 2009-12-21 00:00:00 — rarnas egna problemdefinitioner och förslag till problemlösning, en ensidig fokusering på föräldrarnas negativa sidor samt, genom att klassificera föräldrarna som behandlingsbara respektive icke behandlingsbara, en utestängning av vissa föräldrar från stöd- och behandlingsinsatser. Resultaten tydliggör behovet av en rättslig förstärkning av föräldrarnas ställning i utredningen. Men repressionen sätts också i samband med dels en standardiserad åtgärdsrepertoar som inte medger skräddarsydda lösningar för de komplicerade fall som det här ofta är fråga om, dels otillräckliga materiella resurser som tvingar fram ett prioritetsförfarande där de mest resurskrävande föräldrarna skiljs av från behandlingssystemet. Av detta följer att om ska kunna fullgöra utredningarna på det sätt som lagstiftaren åsyftade, så måste den också få de materiella resurser som behövs för detta. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Utförare: och (projektledare), båda rättssociologiska enheten, . Kontaktuppgifter 046-222 32 76 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Två av intervjupersonerna har lämnat synpunkter som särskilt berör försörjningsstöd och annat stöd (till t.ex. familjer, brottsoffer eller anhöriga). I kommentarerna framförs att socialtjänstlagstiftningen bör göras mer generell och att fokus bör läggas på fattigdomens strukturella orsaker. För mycket fokus på individer Problembeskrivning: Det har alltid varit lättare att söka orsaker till fattigdom hos individer än i strukturella förhållanden. Möjliga åtgärder: På den politiska nivån bör man titta mer på de faktorer som orsakar socialbidragstagande. Problembeskrivning: Försörjningsstödet har lågt folkligt förtroende och ses som skambelagt av de hjälpsökande. Vi har en stabil fattigvårdstradition i . Möjliga åtgärder: Socialtjänstlagstiftningen bör göras mindre selektiv och mer likna socialförsäkringsområdet med generella rättigheter; en generell och generös socialpolitik efterfrågas. Behovsbedömning av stöd till andra missbrukare än alkohol- eller narkotikamissbrukare behandlas närmare i Ds 2009:18 Behovsbedömning av annat än ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen där ekonomisk prövning vid alla ansökningar om bistånd avvisas. I projektkatalogen handlar merparten av forskningsprojekten inom försörjning och stöd om brottsoffer. Förutom projekten nedan, se även nr 48 Kvinnor med funktionshinder som utsatts för våld och samhällets bemötande av dem som brottsoffer. Pågående projekt och forskningsprogram 18 Serviceinsatser inom individ- och familjeomsorg Synsättet på och organiseringen av socialtjänstlagens olika tillämpningar har förändrats på olika sätt under . Detta gäller bl.a. inom förebyggande och stödjande socialt arbete inom den kommunala socialvården. Liksom inom andra områden inom välfärdssektorn har det skett en förskjutning när det gäller synen på hur hjälp och stöd till socialt utsatta eller hjälpbehövande ska ges, eller som det numera kan formuleras: hur medborgarna ska få tillgång till den hjälp och stöd de anser sig behöva. PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 I flera kommuner finns idéer och förändrade rutiner för hur rådgivning och stöd ska erbjudas som service i stället för som bistånd enligt socialtjänstlagen. Förändringarna kan bero på förenklade administrativa rutiner och förhoppningar om minskade kostnader, men en utgångspunkt kan även vara ideologiska skäl. Kan denna förändring gärna tolkas som en utveckling från ett myndighetstänkande till ett servicetänkande? På vilket sätt ska denna förändring förstås? Studiens övergripande syfte är att studera möjligheten för kommuninvånare att erhålla stöd- och hjälpinsatser inom verksamheter inom individ- och familjeomsorgen. Syftet med studien är även att undersöka hur serviceinsatser uppfattas av brukare, anställda och politiker samt hur aktörerna inom verksamheten påverkas. Projektet har ännu inte gett några resultat. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: FoU-centrum för vård, omsorg och socialt arbete i . Utförare: , , . Kontaktuppgifter 011-36 35 46 19 Brottsoffer i Om lagens syfte och brottsoffers behov I samband med förslaget om kvinnofrid (prop. 1997/98:55) beslöts om en paragraf i SoL för stöd till brottsoffer. blev på så sätt en central myndighet med ansvar för att ge stöd och hjälp till brottsoffer samt deras anhöriga. I projektet analyseras lagregelns konstruktion i förhållande till biståndsreglerna i 4 kap. SoL. Studiens huvudsyfte är att problematisera och öka kunskapen om ansvar enligt lagens särskilda bestämmelser för olika grupper, särskilt stöd till brottsoffer. Resultaten visar bl.a. att det finns ett särskilt fokus på kvinnor och barn i arbete med brottsoffer. Detta betonas även i lagens förarbeten. 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG En av orsakerna till detta är att kategorin brottsoffer inte är förankrad bland socialarbetare. Analysen av socialtjänstlagen visar att lagregeln om stöd till brottsoffer är otydlig avseende vilket stöd kan ge till brottsoffer. Studien visar att kommunernas allmänna insatser för brottsoffer är begränsade och att regleringen inte tillämpas i individuella fall. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: Brottsofferfonden, , Irisstipendiet, K & A , Kungl. , Stiftelsen minnesfond och . Utförare: (projektledare) och , båda , . Del av forskningsprojektet of Crime in the Legislation lett av , , . 20 Vad är rätt i arbete med vräkningshotade klienter? En studie av rätt och rättstillämpning i socialt arbete Vräkningar är rättsligt reglerade i hyreslagen, som bl.a. lämnar ett betydande rättsligt utrymme för att agera i vräkningens inledande skede. Bestämmelsen om att socialnämnden måste informeras om uppsägning av en hyresgäst infördes i lagstiftningen . I förarbetena till regeln framhölls att kommunerna borde ges möjlighet att förhindra vräkningar, även om någon skyldighet för kommunen att ingripa självfallet inte skulle föreligga. Lagen ändrades 1993 så att socialnämnden gavs möjlighet att åta sig betalningsansvar för hyran, med verkan att vräkning inte ska ske. Detta innebär att vid många av de ca 4 250 vräkningar av hushåll som sker har socialnämnden haft en juridisk möjlighet att förhindra vräkningen. Syftet är att belysa den rättsliga problematiken kring vräkningar med särskilt fokus på roll och undersöka rättstillämpningen inom med fokus på vräkningshotade hushåll i . PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Ett resultat av projektet har publicerats i form av ett bokkapitel. Här analyseras bl.a. kommunala riktlinjer för bistånd till hyresskulder i samtliga kommuner i . Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: , (projektledare) och , samtliga , . 21 Våldsutsatta kvinnors upplevelser av brottsutredning En utvärdering av Projekt satsar i ett projekt som är tänkt att bli en nationell förebild och ett om våld i nära relationer. I gemensamma lokaler, belägna i kvarteret i , ska polis, åklagare, socialtjänst och rättsmedicin samverka för att ge våldsutsatta kvinnor bästa möjliga hjälp. Målsättningen med projektet är att förbättra mottagandet av hjälpsökande samt höja kvaliteten på förundersökningar och andra utredningar. Syftet är att utvärdera satsningen på ett centrum för våldsutsatta kvinnor genom att kartlägga hur det fungerar innan och efter satsningen, dvs. hur kvinnor som anmäler att de blivit utsatta för våld upplever brottsutredningen. Utgångspunkten är kvinnornas upplevelser av att ha medverkat i en brottsutredning. Det är de våldsutsatta kvinnornas erfarenheter, upplevelser och preferenser som vi önskar ta del av, för att kunna skapa oss en bild av hur polisens arbete med våldsutsatta kvinnor ser ut och för att kunna utvärdera vilken betydelse projektets olika satsningar har haft. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Utförare: , och , samtliga 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG rättssociologiska enheten, . PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Utifrån ett projekt om brottsofferjourernas verksamhet har frågan vidgats i olika sammanhang och kommit att beröra även arbete med brottsoffer. Syftet är att förstå hur hanterar att en ny kategori, brottsoffer, tillkommit i socialtjänstlagens formuleringar samt förstå brottsoffers behov av stöd. Resultaten visar att har svårt att finna former för att möta personer som primärt söker stöd på grund av att de utsatts för brott. Det har i studierna också visat sig att många av dem som söker stöd i brottsofferjourerna gör så sedan de blivit besvikna, missnöjda eller kränkta i mötet med socialtjänst, försäkringskassa, sjukvård eller rättsväsende. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: Brottsofferfonden. Utförare: (projektledare), , och , , . Del av forskningsprojektet of Crime in the Legislation lett av , , . Kontaktuppgifter 046-222 04 61 Avslutade projekt och forskningsprogram 23 Barn som brottsoffer presenterade regeringen en reform som utökade socialtjänstlagen med en separat sektion för stöd till brottsoffer. Det fanns stora förväntningar på det nya tillägget till lagen. ska därmed bli en central myndighet för att ge stöd och hjälp till brottsoffer samt deras anhöriga. Studien har tre olika syften: att beskriva och analysera de rättsliga förutsättningarna för, och kraven på, de aktuella aktörernas arbete rörande barn som 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG brottsoffer, att belysa förhållandet mellan den rättsliga regleringen och aktörernas agerande och att undersöka vilka faktorer som påverkar aktörernas agerande i arbetet med barn som brottsoffer. Undersökningen visar att aktörernas juridiska ansvar för barn som brottsoffer vid olika tillfällen kan påverka deras arbete negativt och att de formella utbildningskraven inte motsvarar de faktiska kunskapsbehoven. Vidare påvisas att aktörernas praktiska handläggning företrädesvis styrs av en samverkan mellan system-, kunskaps- och motivationsrelaterade förhållanden samt att det föreligger en samverkan mellan dessa olika förhållanden. Detta innebär att förändringar som införs, exempelvis ny lagstiftning, riskerar att bli verkningslösa om de inte åtföljs av insatser i form av bl.a. tillräckliga resurser som möjliggör för aktörerna att ta till sig och följa lagstiftningen. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: Brottsofferfonden. Utförare: och (projektledare), båda rättssociologiska enheten, . Kontaktuppgifter 046-222 37 83 24 Social trygghet för ensamstående mödrar i svensk rätt och EG-rätten Om normalitetskonstruktion och det sociala medborgarskapets gränser (eng. originaltitel for Solo Mothers in Swedish and EU the constructions of normality and the boundaries of social citizenship) Omfördelning av resurser mellan olika grupper har varit en vägledande princip i den svenska välfärdsmodellen. En omfördelande socialförsäkring, generella bidrag och en väl utbyggd samhällsservice, t.ex. föräldraförsäkring, ekonomiskt familjestöd och barnomsorg, har möjliggjort ensamstående mödrars inkludering och aktiva deltagande i det svenska samhällslivet. Inom EU är det en gemensam målsättning att bekämpa fattigdom och social utestängning genom aktiva åtgärder och en stark arbetslinje i de sociala trygghetssystemen, dvs. att det ska löna sig att arbeta. Medlemsstaterna har också enats om en gemensam strategi för att uppnå jämställdhet mellan könen och om att alla politiska beslut ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Syftet med studien är att granska hur rätten på det sociala trygghetsområdet sätter gränser för vilka som inkluderas och vilka som utestängs i den svenska välfärdsstaten och inom EU. Pågående förändringar i svensk lagstiftning präglas av liberala föreställningar om aktivt deltagande, ekonomiskt oberoende och valfrihet i en tvåförsörjarfamilj. Vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus inom föräldraförsäkringen är exempel på förändringar i svensk lagstiftning som är anpassade för tvåförsörjarfamiljer. Ensamstående mammor passar dock dåligt in i bilden av den normala familjen. Deras ekonomiska och sociala trygghet riskerar att försämras om rätten till sociala trygghetsförmåner och bidrag huvudsakligen baseras på arbete. erkänns inte de behov som följer av kvinnors lågavlönade arbete och oavlönade omsorgsarbete. I motsats till att omfördela resurser mellan olika grupper är målet med lagändringarna i stället att motverka s.k. bidragsberoende. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: och (). Utförare: , juridiska institutionen, . Del av ett större projekt om jämställdhet och socialt medborgarskap i och EU. Kontaktuppgifter 090-786 99 37 25 Utrymme för variation Om prövning av socialbidrag Kostnaden för socialbidrag står för runt en tredjedel av utgifter för individ- och familjeomsorg. I den summan ingår tjänstemännens arbete att fatta beslut om utbetalning av bidraget. forskning inom området visar på att möjligheten att erhålla socialbidrag beror på tre samverkande förhållanden: den rättsliga regleringen av socialbidraget, de olika regelverk som kompletterar den aktuella lagstiftningen och enskilda kommuners och socialbidragshandläggares tolkningar av lagstiftningen och de kompletterande regelverken. Syftet med studien är att utreda och analysera de variationer som finns gällande beslut om socialbidrag. 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG De sammantagna resultaten visar att det finns variation i bedömningen, både mellan olika kommuner och mellan handläggare inom en och samma kommun. Det finns regler i socialtjänstlagen som har som syfte att reglera bidragshandläggningen. Dessa har förändrats markant och på det hela taget har antalet regler både blivit fler och mer detaljerade. Det ökade antalet regler har dock inte medfört någon förstärkt likriktning i bidragshandläggningen, snarare tvärtom. En slutsats är att ytterligare detaljreglering av bidraget inte kan väntas generera större likriktning och att det inte heller är realistiskt att separera handläggningen från till exempelvis . En väg för att minska bedömningsvariationerna kan vara att öka utrymmet för socialarbetarkårens professionalisering. Detta kan exempelvis göras genom ökat fokus på handläggning av ekonomiskt bistånd och arbete inom ramen för socionomutbildningen, tillhandahållande av relevanta vidareutbildningar och krav på att socialarbetarna tar del av sådana samt tillhandahållande av enhetliga arbetsredskap, t.ex. i form av bedömningsinstrument. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: FoU Nordväst och . Utförare: (projektledare) och , båda , . PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Två av intervjupersonerna har lämnat synpunkter som särskilt berör missbrukarvård. Här kommenteras bl.a. tvångsvården och vad som gör att en person kan bryta ett missbruk. Tvångsvård ingen väg ur missbruk Problembeskrivning: Det saknas vetenskapliga belägg för att tvångsvård bidrar till att missbrukare tar sig ur sitt missbruk, men eftersom det saknas bevis för att LVM i någon större utsträckning hjälper enskilda missbrukare, vissa resultat pekar på motsatsen, framstår frihetsberövandet som i grunden djupt oetiskt. Problembeskrivning: En vinjettstudie visar stora skillnader i vilka insatser fattar beslut om, till och med mellan medarbetare på samma enhet. Detta tyder på en omfattande rättsosäkerhetsproblematik. Möjliga åtgärder: LVM bör inte vara en lag om vård, eftersom vård under tvång inte fungerar, utan bör i stället kortas ned och göras om till en lag om akutinsatser. Möjliga åtgärder: Det är genom socialpolitiken man kan åstadkomma förändringar. Samhällsvetarna är t.ex. överens om att antalet alkoholmissbrukare kan minskas genom reducerad tillgänglighet. Alla modeller lika bra om man är motiverad Problembeskrivning: Det går inte att se någon skillnad i utfall mellan olika metoder för att komma ur missbruk. Det är inte detsamma som att behandlingsinsatser inte lönar sig, men hög motivation hos missbrukaren är dock det som är mest bestämmande för utfallet av en behandling. Det faktum att det inte spelar någon roll vilken metod man använder ställer dock en del på huvudet då man talar om evidensbaserad forskning. Möjliga åtgärder: Motivation för att bryta ett missbruk är färskvara. och vården måste vara mycket mer flexibla avseende vilka insatser som erbjuds, när och till vem, och i större utsträckning erbjuda behandling on demand. Möjliga åtgärder: Svåra missbrukare är i behov av långsiktiga lågintensiva insatser. Utgångspunkten för verksamhet för dessa marginaliserade människor bör framför allt vara inriktad på skadereducering och omvårdnad snarare än på att försöka bota missbruket genom intensiva vårdinsatser, med tvång eller inte. Utredningen S 2008:04 Översyn av missbruks- och beroendevården har till uppdrag att se över bestämmelserna i bl.a. SoL och LVM när det gäller miss- 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG bruks- och beroendevård. Målet ska vara en kunskapsbaserad missbruks- och beroendevård utifrån den enskildes behov. Förutom projekten nedan, se även 44 samarbete Polisers handlingsutrymme vid handräckning enligt LVU och LVM, 46 i LVU- och LVM-mål En rättssäkerhetsstudie och 49 Terapeuten som motpart Förvaltningsprocessen i mål om tvångsvård. Pågående projekt och forskningsprogram 26 Hur formas och genomförs insatser efter avslutad LVM-vård? Tvångsvård enligt LVM är en åtgärd som omfattar ett relativt begränsat antal personer med missbruksproblem. har det handlat om ca 1 000 personer . Enligt LVM ska socialnämnden aktivt verka för att den enskilde efter vårdtidens slut ska få bostad och arbete eller utbildning samt se till att han får personligt stöd eller behandling för att varaktigt komma ifrån sitt missbruk. Trots att tvångsvård är en kraftfull åtgärd mot en enskild individ, eller åtminstone mot hans eller hennes vilja, pekar olika lokala studier på att i många fall erbjuder insatser av skiftande i kvalitet, omfattning och intensitet när personen skrivits ut från LVM-vård. Syftet med studien är att undersöka uppfattningar hos klienter som genomgått tvångsvård enligt LVM respektive hos deras socialsekreterare om tvångsomhändertagandet, utformningen av planerade insatser efter LVM-vistelsen och genomförandet av dessa insatser. Studien är unik beträffande omfattning och den höga svarsfrekvensen bland klienterna. Projektet har ännu inte gett några resultat. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: (SiS). Utförare: (projektledare) och , båda enheten för socialt arbete, . @hs.mah.se 040- 665 79 23 PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 27 Mot en bättre missbrukarvård Nya nationella riktlinjer för missbrukarvården har tagits fram. Vilken konsekvens får exempelvis kraven på evidensbasering och hur kan de implementeras inom missbrukarvården? Syftet är att i ett komparativt perspektiv studera förutsättningar för och konsekvenser av kraven på evidensbasering och olika försök att implementera nationella riktlinjer för missbrukarvården. Syftet är också att studera hur den faktiska implementeringsprocessen gestaltar sig inom fyra organisationer med skilda förutsättningar: kriminalvårdens frivård, den statliga LVM-vården, den kommunala och den landstingsbaserade beroendevården. Projektet har ännu inte gett några resultat. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: och . Utförare: (projektledare), , och , alla (Sorad), . Avslutade projekt och forskningsprogram 28 Utslussning av LVM-klienter Eftervårdsinsatser ur och missbrukarnas perspektiv Det brukar hävdas att relativt få missbrukare som skrivs ut från tvångsvård frivilligt fortsätter med någon form av eftervård. Mot bakgrund av bl.a. detta satsade den tidigare regeringen på att ge kommunerna ökad ekonomisk möjlighet att hjälpa LVM-klienter såväl under som efter tvångsomhändertagandet. Det saknas dock kunskap om vad s.k. eftervård kan eller bör vara i handläggning av tvångsvårdsärenden. Syftet med projektet var att beskriva och analysera hur praktiker och klienter förhåller sig till eftervårdsinsatser i LVM-ärenden. 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Resultaten visar, i linje med flera andra studier, att både socialsekreterare och LVM-klienter anser att det i regel är omöjligt att tvinga människor till livsstilsförändring. För att eftervården, som är frivillig, ska komma till stånd och vara effektiv måste klienten vara motiverad till behandling och ha påbörjat en förändringsprocess på LVM-hem. Enligt de intervjuade uppnås dock sällan sådana positiva resultat. Sammantaget motsäger projektets resultat idén om att tvångsvårdens effektivitet och legitimitet kan stärkas genom att fokusera mer på hjälpinsatser som erbjuds efter utskrivning. Ur ett socialpolitiskt perspektiv förefaller det viktigare att varaktigt åtgärda de marginaliseringsproblem (t.ex. svårtillgängliga bostads- och arbetsmarknader) som tvångsvårdade missbrukare lever med. En slutsats är att lagstiftaren borde tona ned betydelsen av tvångs- och eftervård. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: (SiS). Utförare: , , , . 29 Rättssäkerhet och tvångsvård En rättssociologisk studie Studien utgår från tvångsomhändertagna personer med missbruksproblem och deras rättssäkerhet i vård. Begreppet rättssäkerhet kan vara svårhanterbart och ges olika tolkningar av olika representanter under tvångsvårdens verkställighet. Det övergripande syftet är att studera hur rättssäkerhet uppfattas och kommer till uttryck vid beslutsfattande på de hem som ansvarar för genomförande av tvångsvård för personer med missbruksproblem. Ett resultat av studien är en definition av rättssäkerhet som lyder: materiellt riktiga beslut, likvärdig behandling, godtagbar rättsprocess och överklagansmöjligheter. Arbetet med denna definition har tydliggjort flera svårigheter i de begreppsdefinitioner som finns tillgängliga inom den rättsvetenskapliga forskningen. PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Vissa värden av mer formaliserad natur är svåra att upprätthålla i en socialrättslig kontext eftersom mycket av ramlagstiftningens syften utgörs av att kunna individanpassa besluten efter en särskild situation och person. Den rättsliga förutsebarheten blir i dessa fall svår att upprätthålla, även den formella rättsliga likheten. De materiella och substantiella definitionerna av rättssäkerhet innefattar olika etiska och sociala värden. Det är emellertid svårt att veta vilka etiska och sociala värden som behöver upprätthållas i extra hög utsträckning inom ett visst specificerat socialt system. Ännu svårare är det att få de beslutsfattare som har att hantera eller upprätthålla vissa värden att acceptera en definition av rättssäkerhetsbegreppet och därefter aktivt använda detta begrepp i sin dagliga verksamhet. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: (SiS). Utförare: , enheten för socialt arbete, och (projektledare), rättssociologiska enheten, . 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Tre av intervjupersonerna har lämnat synpunkter som särskilt berör stöd till funktionshindrade. Kommentarerna rör stödet till personer med psykiska funktionshinder. Personer med psykiska funktionshinder Problembeskrivning: Gruppen psykiskt funktionshindrade har mycket svårt att få LSS-insatser. Psykiatrireformens mål har inte infriats. De satsningar som gjorts har varit kortsiktiga, och kommuner och landsting har inte haft tillräckliga resurser. Möjliga åtgärder: En möjlighet anges vara att bredda LSS så att psykiskt funktionshindrade kan inkluderas i lagens personkrets 3. I SOU 2008:77 Möjlighet att leva som andra nämns gruppen psykiskt funktionshindrade, men kommittén föreslår ingen vidgning av LSS specifikt för denna grupp. Något sådant förslag lades inte heller av Nationell psykiatrisamordning, SOU 2006:100, Ambition och ansvar.