rfr · GW0WRFR9 · 2009-05-01 00:00:00 — Sammantaget står kvinnoanstalterna för av totalkostnaden för Kriminalvårdens programverksamhet på anstalt, vilket således är något högre än kvinnornas andel av det totala antalet intagna i anstalt. 229Förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb, förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgaranti samt förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. 230Skriftlig fråga 2007/08:1347, svar på skriftlig fråga 2007/08:1347. 2008/09:1. 232Utbildningsdepartementet, telefonsamtal . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Kriminalvårdens behandlingsprogram på anstalterna Kriminalvården har angett att en modern kriminalvård kräver kunskap och professionalism och att kvalitetssäkring och ackreditering av Kriminalvårdens behandlingsprogram ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet där insatsen följs upp och utvärderas empiriskt mot de uppställda effektmålen. Ackreditering av brotts- och missbruksrelaterade program i svensk kriminalvård syftar till att skapa en bas av program som riktar sig till en majoritet av klienterna och som ska bygga på principer om vad som fungerar. Ackreditering sker med utgångspunkt i tillgänglig forskning för de program som förväntas minska återfall förutsatt att det genomförs på ett korrekt sätt. Enligt kan ackrediterade program komma i fråga för alla typer av brott och brottslingar, med olika hög risk att återfalla.233 har Kriminalvården genomfört en riktad satsning där allt fler intagna erbjuds möjlighet att delta i olika nationella behandlingsprogram som Kriminalvården genomför. De nationella behandlingsprogrammen är inriktade mot allmän kriminalitet, motivation, våld, missbruk och sexualbrott.234 De olika nationella program som bedrivs har olika omfattning och är schemalagda på olika sätt. Enligt bedrivs ett grupprogram på anstalt normalt med 23 tretimmarsmöten . Kriminalvården erbjuder flera behandlingsprogram som har inriktning mot allmän kriminalitet: -Brotts-Brytet är ett ackrediterat grupprogram för kvinnor och män som har utvecklats av svensk kriminalvård och använts . -Cognitive Skills är ett ackrediterat grupprogram som bedrivs . -Cognitive Skills-påbyggnad är ett ackrediterat grupprogram som bedrivs . Behandlingsprogrammet riktar sig till dömda kvinnor och män med utpräglat kriminella värderingar. Programmet kommer ursprungligen från och har använts inom kriminalvården . -Enhanced Thinking Skills (ETS) är ett ackrediterat grupprogram för kvinnor och män med kriminellt beteende. Programmet används inom kriminalvården och kommer ursprungligen från . -One-to-One () är ett ackrediterat individuellt program för kvinnor och män som ursprungligen kommer från . -ART-Prepare är ett grupprogram under utveckling som bedrivs . Ackreditering av brotts- och missbruksrelaterade program i svensk kriminalvård. 234Programmen finns utförligare beskrivna i bilaga 3. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Behandlingsprogrammet Brotts-Brytet bedrivs vid en kvinnoanstalt, Hinseberg, och 19 mansanstalter. Cognitive skills bedrivs vid tre mansanstalter, dock inte vid någon av kvinnoanstalterna. ETS bedrivs vid tre kvinnoanstalter, Färingsö, Hinseberg och , och vid 13 mansanstalter. Behandlingsprogrammet One-to-One bedrivs vid två av kvinnoanstalterna, Färingsö och , och vid åtta av mansanstalterna. Kriminalvården erbjuder tre olika behandlingsprogram som har en motivationshöjande inriktning: -BeteendeSamtalFörändring (BSF), ett ackrediterat individuellt program som är inriktat på att öka klienters beredskap för förändring. -Vinn är ett grupprogram under utveckling med inriktning på kvinnor som missbrukar alkohol och/eller narkotika. Programmet vänder sig också till kvinnor som har en kriminell livsstil eller har upplevt misshandel. Programmet genomförs i samtalsgrupper och bedrivs . -Balansen är ett grupprogram under utveckling som bedrivs . Balansen har utvecklats av svensk kriminalvård och är ett kort motivations- och förberedelseprogram i grupp för anstaltsklienter. Målet för programmet är att väcka motivation till förändring och att förbereda för villkorlig frigivning, andra former av behandling inom kriminalvården, såsom längre behandlingsinriktade program, eller vårdvistelser. BSF bedrivs på samtliga kvinnoanstalter och på 38 av mansanstalterna. Vinn, som är inriktat på kvinnor, bedrivs på samtliga kvinnoanstalter. Balansen bedrivs inte på någon kvinnoanstalt, däremot på fyra av mansanstalterna. Enligt den person inom som är programansvarig för finns flera likheter mellan de båda behandlingsprogrammen Vinn och Balansen. Kriminalvården erbjuder tre olika behandlingsprogram med inriktning mot att behandla aggressions- och våldsproblematik: -Aggression Replacement Training (ART) är ett ackrediterat grupprogram för personer som dömts för våldsbrott. Behandlingsprogrammet har använts av Kriminalvården och kommer ursprungligen från . -Integrated Domestic Abuse Programme (IDAP) är ett ackrediterat grupprogram med inriktning på vuxna män som har använt hot, våld eller annat kontrollerande beteende gentemot sin kvinnliga partner eller före detta partner. -Violence Prevention Programme (VPP) är ett grupprogram under utveckling som är inriktat på att hjälpa intagna som begått våldbrott att bättre klara av sin situation och inte använda våld eller återfalla i nya brott. Behandlingsprogrammet som ursprungligen kommer från bedrivs . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR ART erbjuds vid 18 mansanstalter och vid två kvinnoanstalter, Färingsö och Hinseberg. IDAP och VPP bedrivs inte på några kvinnoanstalter. Sex av mansanstalterna bedriver IDAP och en mansanstalt bedriver VPP. Kriminalvården erbjuder åtta behandlingsprogram med inriktning mot att behandla missbruk: -VågaVälja är ett ackrediterat grupprogram som i huvudsak är inriktat på män och i första hand används inom kriminalvårdens behandlingsanstalter och behandlingsavdelningar. Programmet kommer ursprungligen från Ka- nada och bedrivs . -Programme for Reducing Individual Substance misuse (Prism) är ett ackrediterat individuellt program som i första hand riktar sig till missbrukare av narkotika och tabletter, men även alkoholmissbrukare. Behandlingsprogrammet som ursprungligen kommer från används av kriminalvården . -Tolvsteg Introduktion är ett grupprogram under utveckling som bedrivs . -Tolvsteg är ett grupprogram under utveckling som bedrivs . -Tolvsteg Fördjupning är ett grupprogram under utveckling som bedrivs . Tolvstegsprogrammet, som även kallas för Minnesotamodellen, utarbetades ursprungligen av Anonyma Alkoholister () och riktar sig till dömda som missbrukar alkohol eller narkotika. Behandlingsprogrammet används i första hand på behandlingsavdelningar. -Prime for Life grund är ett grupprogram under utveckling som bedrivs . -Prime for Life intervent är ett grupprogram under utveckling som bedrivs . Behandlingsprogrammet som ursprungligen kommer från är inriktat på högriskkonsumenter som har dömts för någon typ av alkoholrelaterad brottslighet som t.ex. rattfylleri. -Återfallspreventionsprogrammet är ett individuellt korttidsprogram under utveckling som riktar sig till missbrukare av alkohol och/eller narkotika. Behandlingsprogrammet bedrivs och prövas även i gruppformat . Behandlingsprogrammet Våga välja bedrivs vid två kvinnoanstalter, Färingsö och , och vid 18 mansanstalter. Prism bedrivs vid de två kvinnoanstalterna Färingsö och samt vid 12 av mansanstalterna. Tolvstegsprogrammet bedrivs vid två kvinnoanstalter, Hinseberg och , och vid 10 mansanstalter. Prime for Life bedrivs vid en kvinnoanstalt, , och vid 13 mansanstalter. Behandlingsprogrammet Återfallsprevention bedrivs vid två av kvinnoanstalterna, Färingsö och , och vid sju av mansanstalterna. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Kriminalvården erbjuder två behandlingsprogram med inriktning mot behandling av sexualbrottslingar: -Relation och Samlevnad () grupp är ett ackrediterat grupprogram som bedrivs . -Relation och Samlevnad () individuellt är ett ackrediterat individuellt program som bedrivs . Behandlingsprogrammet används inom , men har sitt ursprung i . Då programmet är inriktat på män som dömts för alla typer av sexualbrott bedrivs det inte på någon av kvinnoanstalterna. Behandlingsprogrammet erbjuds på sju av mansanstalterna. Då de sexualbrottsdömda kvinnorna är få till antalet finns inte något specifikt behandlingsprogram som riktar sig till dem. Däremot kan behandlingsbehovet hos sexualbrottsdömda kvinnor mötas med insatser som individuell terapi och behandling hos t.ex. psykolog.235 Färingsö är den kvinnoanstalt som bedriver flest behandlingsprogram. De åtta behandlingsprogram som bedrivs vid anstalten är ART, BSF, ETS, Prism, One-to-One, Vinn, Våga välja och Återfallsprevention. Även vid kvinnoanstalterna Hinseberg och bedrivs ett flertal behandlingsprogram. De sex behandlingsprogram som bedrivs vid Hinseberg är ART, Brotts-Brytet, BSF, ETS, Tolvstegsprogrammet och Vinn medan de sex behandlingsprogram som bedrivs vid är BSF, ETS, Prism, Tolvstegsprogrammet, Vinn och Återfallsprevention. Vid bedrivs fyra behandlingsprogram: BSF, Prime For Life, Vinn och Våga välja. bedriver behandlingsprogrammen BSF, One-to-One och Vinn, och Ljustadalen bedriver BSF och Vinn. Be- skrivningar av behandlingsprogrammen finns i bilaga 3. I en enkätstudie avseende intagna kvinnor på motivations- och behandlingsplatser vid Färingsö, Hinseberg, Ljustadalen, och undersöktes bl.a. hur kvinnorna upplevde deltagandet i brotts- och missbruksrelaterade program. En stor del av kvinnorna () uppgav att de tyckte att det var mycket eller ganska givande att delta i programmen. Av dem som deltagit i Tolvstegsprogrammet uppgav att det varit mycket eller ganska givande. Även för andra behandlingsprogram som Våga Välja, Cognitive Skills och BSF uppgav en hög andel av de kvinnor som deltagit att det varit ganska eller mycket givande.236 Skillnader i intagna kvinnors och mäns deltagande i och fullföljande av de nationella behandlingsprogrammen påbörjade kvinnor i anstalt 482 brotts och missbruksrelaterade program (inklusive 171 tolvstegsprogram). I återrapporteringen till regeringen i årsredovisningen redovisar Kriminalvården bl.a. att av dem som antingen var inskrivna respektive skrivits in i anstalt har påbörjat ett brotts- och missbruksrelaterat program. 235Kriminalvården, e-brev . 236Bjerke och (2004). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR anges även att antalet genomförda timmar i brotts- och missbruksrelaterade program har ökat med från 2006 till 2007.237 Enligt statistik från Kriminalvården hade ca tre fjärdedelar () av kvinnorna som frigavs () inte deltagit i någon programverksamhet. För männen som frigavs var andelen ännu högre, hade inte deltagit i programverksamhet. En dryg femtedel av kvinnorna fullföljde programverksamhet under sin verkställighet, vilket kan jämföras av männen, se tabell nedan. INTAGNAS DELTAGANDE I PROGRAMVERKSAMHET. Källa: Kriminalvården, e-brev . av kvinnorna och av männen avbröt deltagandet i ett program. Den vanligaste orsaken till att ett program avbryts är att det sker på klientens egen begäran och enligt Kriminalvården finns det här inte några skillnader mellan intagna kvinnor och män. Kriminalvården framhåller att deltagandet i programverksamheten inte säger något om hur många som borde delta i programverksamheten. Enligt redovisning har drygt 2 300 intagna i anstalt fullföljt program i anstalt . Detta avser både program som är ackrediterade (A) och program som är under utveckling (U). ANTAL KLIENTER SOM FULLFÖLJT PROGRAM I ANSTALT, 20052007 237 Kriminalvården (2008a). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR (i.u.) (i.u.) (i.u.) (i.u.) (i.u.) (i.u.) (i.u.) (i.u.) (i.u.) (i.u.) (i.u.) Källa: 2007, Kriminalvården e-brev . Programmet Violence prevention programme (VPP) är under utveckling och det finns inte någon redovisning av hur många som har genomgått programmet . När det gäller hur många klienter som har fullföljt Tolvstegsprogrammet uppger Kriminalvården att man inte kan lämna några uppgifter angående kön för 20052007. Enligt beror detta på att Tolvstegsprogrammet först blev ett s.k. formellt program dvs. med programstart, programslut och programmanual m.m. har Tolvstegsprogrammet enligt Kriminalvården varit något som klienter gått kontinuerligt och kunnat delta i efter eget önskemål.238 Programverksamhet för intagna kvinnor I de riktlinjer som Kriminalvården beslutade om 1998 för anstaltsintagna kvinnor anges avseende brottsrelaterade program att för att stärka de intagna kvinnornas självkänsla och identitet i kvinnorollen bör ett antal områden komma till uttryck i programmen förutom de som mer specifikt tar upp den direkta brottsproblematiken. De områden som anges är -familjeplanering, födelsekontroll, graviditet -könsroller, jämställdhet, kvinnohistoria -familjevåld, prostitution, offer för sexuella övergrepp och misshandel -konflikter och konflikthantering -skuld, skam och gottgörelse -sammanboende och skilsmässa 238 Kriminalvården, e-brev . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR -positiva relationer och kommunikation -planering för en positiv framtid, att finna, få och behålla ett arbete och en egen bostad. I de riktlinjer som Kriminalvården beslutade om 1998 för anstaltsintagna kvinnor anges när det gäller hälsa och missbruksrelaterade problem att för att förbättra hälsotillståndet är det av största vikt att programverksamheten innefattar kunskaper om -kostvanor och ätstörningar -friskvård och motion -alkohol och narkotika -sexuellt överförda sjukdomar. I en rapport från Brå om kriminalvårdens särskilda narkotikasatsning som tar sin utgångspunkt från klienternas perspektiv refereras en studie239 av 51 kvinnliga missbrukare som var intagna på motivations- och behandlingsplatser på anstalterna Färingsö, , Ljustadalen, och Hinseberg. Av de kvinnor som ingick i studien hade deltagit i ett brotts- och missbruksrelaterat program, varav hälften hade deltagit i ett Tolvstegsprogram. Av de kvinnor som deltagit i program uppgav två tredjedelar att de tyckte att det hade varit mycket givande och en fjärdedel att det varit ganska givande. En stor del av kvinnorna () uttryckte också att de hade fått bättre förståelse för vilka situationer som innebär en risk för återfall i missbruk och uttryckte att de fått större tro på sin egen förmåga att klara ett liv utan missbruk.240 Särskilt behandlingsprogram för kvinnor Vinn En av de frågor som Kriminalvårdens kvinnonätverk uppmärksammade var avsaknaden av nationella behandlingsprogram speciellt för kvinnor. Den programverksamhet som intagna kvinnor erbjöds var i stället existerande program, ibland med vissa justeringar. Med anledning av detta beslutades att Kriminalvården på försök skulle börja erbjuda ett behandlingsprogram som har utvecklats specifikt för intagna kvinnor. Programmet som har fått namnet Vinn har utvecklats i och har använts inom den norska Kriminalomsorgen sedan 1999.241 Inför introduktionen av Vinn genomfördes översättningar och anpassningar av programmet till svenska förhållanden. Behandlingsprogrammet används även i och . I samband med introduktionen av Vinn 2006 pekade Kriminalvårdens kvinnonätverk på att Vinn är ett allmänt program och att det fortfarande finns behov av ytterligare behandlingsprogram för kvinnor.242 239Bjerke och (2004). 240Brå (2005b). 241Kriminalomsorgen (2007). 242Kriminalvården (2006b). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Målgruppen för Vinn är kvinnor som missbrukar alkohol och/eller narkotika. Programmet vänder sig också till kvinnor som har en kriminell livsstil eller har upplevt misshandel. Programmet bygger på en teknik med motiverande samtal och teorier om de olika stadierna i en förändringsprocess. Vinn bygger även på kognitiv teori, som handlar om människans förmåga att bearbeta information, minnas, förmedla och förstå. Metoden innebär samtal i grupp, praktiska övningar (t.ex. rollspel) och eget arbete. Vinn har som utgångspunkt att förändringar i motivationen sker i en process där de olika faserna behandlar överväganden, förberedelser, handling och underhållande. Målsättningen för programmet är att stärka kvinnorna så att de kan göra val som leder till bättre livskvalitet genom en reducering av kriminalitet och våld. Programmet är inriktat på att bidra till att starta en process som gör att deltagarna allt eftersom kommer till insikt om den situation som de befinner sig i. Vinn genomförs i grupper om fem kvinnor. Viktiga delar i genomförandet av Vinn är att skapa tillit mellan deltagarna i gruppen och att deltagarna ska lära sig att känna igen orsaker till den egna problematiken. Innehållet i programmet bygger på elva olika ämnesområden (teman) samt avslutning enligt följande: -lära känna varandra -identitet och självbild, vem är jag? -öppenhet och kommunikation -förändring och vägval -missbruk och beroende -sorg och förlust -nätverk och relationer -avslutande samling. Enligt samordnare för Vinnprogrammet har det efter att programmet började genomföras varit möjligt att se att när de elva ämnesområdena vävs samman, innebär det att varje kvinna får en helhetsbild över den egna aktuella livssituationen på ett helt annat sätt än kvinnan tidigare haft tillgång till. Möjligheten till ökad självkunskap innebär att kvinnorna upptäcker egna styrkor, får stöd från övriga deltagare och på olika sätt ökar den egna motivationen. Detta kan medföra att kvinnan lättare kan bena ut var hon ska lägga koncentrationen i sitt fortsatta förändringsarbete. Enligt samordnaren är det dock viktigt att betona att det inte går att lösa alla problemområden på en gång. Däremot kan den helhetsbild som kvinnorna får när de genomgått Vinn läggas till grund för hur det fortsatta förändringsarbetet läggs upp när det gäller problem kring t.ex. eget missbruk, våldsutövande, brister i det sociala stödet och nätverket utanför anstalten, ofullbordad skolgång eller 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR relationen till egna barn etc. Vägen vidare kan då gå genom annan programverksamhet, beroende på vad anstalten kan erbjuda. kommer enligt planerna Vinn att kompletteras med ytterligare två ämnesområden, frågor om sexualitet respektive ekonomi, medan ämnesområdet barn tas bort. Enligt har myndigheten beslutat att programmet inte ska öka i storlek. Bakgrunden till förändringarna är främst att Vinn är ett program där kvinnornas fokus ska läggas på dem själva, något som de sällan eller aldrig gjort tidigare. Enligt har de kunnat se att kvinnorna väldigt ofta lägger fokus på problematiken runt barnen och undviker att arbeta med egna problematiken om det under programmet så att säga kan hetta till. På alla kvinnoenheter som arbetar med Vinn kommer föräldracirkeln att finnas även i fortsättningen, vilket innebär att kvinnorna där kan erbjudas möjlighet att arbeta med frågor relaterade till barn.243 Inom pågår även planering för att bygga upp en kortare variant av Vinn som innefattar åtta av de olika ämnesområdena. De obligatoriska ämnesområdena kommer då att vara: Lära känna varandra, Identitet och självbild, vem är jag?, Förändring och vägval, Missbruk och beroende samt . Dessutom kommer ytterligare tre ämnesområden att ingå som väljs med utgångspunkt i behoven hos de deltagare som ingår i respektive grupp. Den kortare varianten av Vinn genomförs under totalt vilket är hälften av Vinn i nuvarande version. Enligt genomförs Vinn för 100 kvinnor , vilket kan jämföras med ett 50-tal . har endast ett fåtal av de kvinnor som påbörjat Vinn hoppat av från programmet. Vinn började testas då ett 20-tal kvinnor deltog. De erfarenheter som gjordes under testverksamheten 2006 ledde till att vissa justeringar vidtogs för det fortsatta genomförandet av Vinn. Förutom vid kvinnoanstalterna används Vinn även inom . Ambitionen är att fler av frivårdens klienter ska genomgå Vinn. En del i detta är att kvinnor som har genomgått Vinn under anstaltsvistelsen också ska kunna få en uppföljning av Vinn efter att de överförts till frivården. Det finns andra program som kan kombineras med Vinn. Enligt är Vinn inte tänkt som ett mansprogram. Som sagts är Vinn ett av de behandlingsprogram som är under utveckling. inledde Kriminalvården en ackrediteringsprocess för programmet. Denna process genomförs i samverkan med den norska kriminalvården. Det är dock oklart när processen är klar och underlag finns för att bedöma om Vinn ska bli ett ackrediterat program. Då behandlingsprogrammet avslutas genomförs en kursutvärdering för deltagarna i Vinn. Enligt uppgift från Kriminalvården har Vinn tagits väl emot av såväl intagna som personal.244 Vid en programavslutning som hölls på för intagna kvinnor som genomgått Vinn förmed- 243Kriminalvården, e-brev . 244Kriminalvården, e-brev . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR lades genomgående mycket positiva erfarenheter från dem som deltagit i behandlingsprogrammet.245 I Kriminalvårdens årsredovisning anges att myndigheten ännu inte kan uppvisa några konkreta värden som visar på effekter av olika insatser kopplat till återfall i brott men att ett arbete har inletts för att jämföra personer som genomgått olika program med dem som inte gjort det. Enligt införs för- och eftertester för i första hand de ackrediterade programmen för att det ska vara möjligt att bedöma effekterna på bl.a. attityder och värderingar i det korta perspektivet. Kriminalvården pekar vidare på att i takt med att IT-stödet för verkställighetsplaneringen utvecklas kommer det framöver att bli möjligt att få betydligt mer omfattande data som underlag för bedömning av förändringar och utfall. Kriminalvården har som en del i satsningen på behandlingsprogram för de intagna börjat genomföra uppföljningar med avseende på återfall efter genomgångna program. Kriminalvården har redovisat en återfallsstudie för behandlingsprogrammet Våga Välja som började användas 2001 och är ett återfallsförebyggande narkotikaprogram. Programmet genomförs på ett 20-tal anstalter varav två är kvinnoanstalter. Uppföljningen avser de intagna som har deltagit åren 20022006. Kriminalvårdens utvärdering visar att andelen återfall bland dem som genomgått Våga Välja skiljer sig åt för kvinnor och män. För männen som genomgått programmet uppgick andelen återfall till vilket kan jämföras med kontrollgruppen där andelen återfall var högre och uppgick till . För kvinnorna som genomgått programmet uppgick andelen återfall till vilket kan jämföras med kontrollgruppen där andelen återfall var lägre och uppgick till . ÅTERFALL FÖR KVINNOR OCH MÄN SOM GENOMGÅTT BEHAND- LINGSPROGRAMMET VÅGA VÄLJA Källa: Kriminalvården, e-brev . Som tidigare nämnts (se avsnitt 4.2) har genomfört en utvärdering av Kriminalvårdens narkotikasatsning och dess effekter på missbrukarnas återfall i brott. Brå konstaterade signifikanta skillnader i återfall för de manliga intagna i behandlingsgruppen jämfört med kontrollgrup- Kvinnorna i behandlingsgruppen återföll däremot i lika stor utsträckning som de i kontrollgruppen.246 245Sagsjön, besök . 246Brå (2008b). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Brå har även genomfört en utvärdering av Cognitive Skills-programmet inom kriminalvården 19952000.247 Den återfallsanalys som presenterades i rapporten omfattade endast manliga programdeltagare. Skillnaderna i återfall mellan de män som gått programmet på anstalt och männen i kontrollgruppen var små. Av programdeltagarna återföll jämfört av dem i kontrollgruppen. Skillnaden var inte statistiskt signifikant. Det insamlade material som avsåg kvinnliga deltagare som inte användes i Brås utvärdering av Cognative Skills användes i stället i ett psykologexamensarbete vid universitet.248 Antalet kvinnor i den behandlingsgrupp som undersöktes i studien uppgick till 30 och var därmed litet. I kontrollgruppen för återfallsanalysen ingick 93 kvinnor. Studien visade att återföll 17 av de 30 kvinnorna i både programgruppen och kontrollgruppen.