rfr · GX0WRFR1 · 2009-11-26 00:00:00 — Detta är enligt en möjlighet som kontrollmyndigheten har, inte en skyldighet, och om myndigheten utnyttjar den möjligheten är det fråga om att göra en bedömning i varje enskilt fall. Registrering blir fallet om godkännande inte krävs.197 Kravet att företagare som avser att bedriva livsmedelsverksamhet ska informera kontrollmyndigheten om sina anläggningar finns i EG- förordning.198 Enligt den svenska livsmedelsförordningen är följande myndigheter behöriga att pröva frågor om godkännande av livsmedelsanläggningar eller att registrera livsmedelsanläggningar. Behörig myndighet att utöva offentlig kontroll är i allmänhet prövningsmyndigheten. 2005/06:128, bet. 2005/06:MJU23. 194Livsmedelsverket, 2006a. 195Livsmedelsverket, 2009a. 196Förordning (EG) nr 853/2004 samt LIVSFS 2005:20 samt , e-brev . 197Livsmedelsverket, 2009a. 198Förordning (EG) nr 852/2004. REGELVERKET INOM LIVSMEDELSOMRÅDET BILAGA 1 Slakterier, vilthanteringsanläggningar och styckningsanläggningar. Anläggningar för malet kött som producerar . Kyl- och , utom sådana som lagrar och omgrupperar köttvaror för distribution enbart inom detaljhandeln. Köttproduktanläggningar och köttberedningsanläggningar som producerar . Mjölk- och mjölkproduktanläggningar som producerar mjölkprodukter av mer än 2 mjölk . Fiskanläggningar som producerar och fiskgrossistanläggningar som hanterar . Äggpackerier som omfattas av artikel 116 och bilaga XIV till rådets förordning (EG) nr 1234/2007. Livsmedelsanläggningar i järnvägsvagnar, luftfartyg och fabriksfartyg samt kyltankbåtar för fisk. Tillverkningsanläggningar för spritdrycker, vin, aromatiserade viner, aromatiserade drycker baserade på vin och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter. Sådana livsmedelsanläggningar som drivs av det detaljhandelsbolag som avses i 5 kap. 2 § alkohollagen (1994:1738). Exportkontrollerade anläggningar som avses i kungörelsen (1974:271) om kontroll vid utförsel av livsmedel. Anläggningar för behandling av livsmedel med joniserande strålning. Skeppshandelslager, tullager, frilager och anläggningar inom frizon i vilka det förvaras livsmedel som från veterinärsynpunkt inte är godkända för fri omsättning. Primärproducenter av livsmedel. Anläggningar för dricksvattenförsörjning. Anläggningar för tillverkning av snus och tuggtobak. Andra livsmedelsanläggningar, inklusive anläggningar för tillverkning av tillsatser, aromer och processhjälpmedel. Om kontrollen av verksamheten i en anläggning flyttas över från en nämnd till , ska verket i fortsättningen pröva frågor om godkännande av anläggningen eller registrera anläggningen. Om kontrollen av verksamheten i en anläggning flyttas över från till en nämnd, ska denna nämnd i fortsättningen pröva frågor om godkännande av anläggningen eller registrera anläggningen. 199 Med kommunen förstås i detta sammanhang en sådan nämnd som avses i livsmedelslagen (2006:804). BILAGA 1 REGELVERKET INOM LIVSMEDELSOMRÅDET Av figuren nedan framgår processen för godkännandeärenden. FIGUR 1 BESKRIVNING AV GODKÄNNANDEPROCESSEN I ansökan ska finnas uppgifter om bl.a. lokalen där verksamheten ska bedrivas och beskrivning av verk- samhetens art och omfattning. Om ansökan inte är fullständig begär kontrollmyn- ska besöka/besiktiga verksam- heten på plats innan godkännande kan utfärdas. Företagets lokaler och system för egenkontroll ska Besöket/besiktningen bör ske först då lokalerna är helt färdigställda med inredning och utrustning på plats. Beslut om villkorat godkännande kan utfärdas om anläggningen uppfyller alla relevanta krav avseende lokalers utformning, inredning och utrustning, men inte helt uppfyller krav på egenkontroll. godkännande får första gången omfatta högst 3 må- nader och får därefter förlängas med högst 3 måna- Innan verksamheten påbörjas ska tilldela anläggningen ett godkännandenummer efter begäran av kontrollmyndigheten. Om villkorat godkännande utfärdats ska en offentlig uppföljande kontroll ske inom villkorad tid. följningen bör ske genom besök på plats. Prövning av ansökan avslutas med beslut om god- kännande av livsmedelsanläggning eller beslut om avslag på ansökan. Ett godkännandebeslut kan för- enas med förbehåll. Källa: , 2009a. Då kontrollmyndigheten genom inspektion eller dylikt konstaterat att verksamheten inte längre uppfyller kraven i livsmedelslagstiftningen ska detta meddelas företaget. ska vidta lämplig sanktion och följa upp avvikelserna. Om de vidtagna sanktionerna inte åstadkommit att livsmedelsföretagaren har vidtagit åtgärder kan kontrollmyndigheten besluta om att tillfälligt upphäva verksamhetens godkännande. Om kontrollmyndigheten upptäcker allvarliga brister eller vid upprepade tillfällen måste avbryta produktionen kan godkännandet återkallas.200 Regler kring märkning av livsmedel De flesta livsmedel som säljs är förpackade och säljs i självbetjäningsbutiker. Märkning är därmed en viktig del av redligheten kring ett livsmedel. 200 , 2009a. REGELVERKET INOM LIVSMEDELSOMRÅDET BILAGA 1 svenska regelverket om märkning finns i föreskrifter om märkning och presentation av livsmedel,201 vilka grundar sig på ett EG- direktiv.202 Inom ansvarsområde finns även andra regler som kompletterar dessa föreskrifter genom att utvidga kraven eller ställa lägre krav på märkningen för vissa livsmedel. Det finns t.ex. andra bestämmelser om märkning som rör avgränsade grupper av livsmedel.203 Dessutom innehåller även flera andra av EG:s förordningar regler om märkning, t.ex. om ekologiska livsmedel, genmodifierade organismer, geografiska beteckningar, ursprungsbeteckningar och särartsskydd. Enligt innehåller regelverket många detaljerade krav som bl.a. syftar till att göra märkningen enhetlig för olika produkter av samma slag. Reglerna för märkning på förpackningar syftar i första hand till att ge konsumenten nödvändig information om livsmedlen för att konsumenten ska kunna göra ett medvetet val vid köpet. Enligt regelverket får inte märkningen vilseleda konsumenten. Märkningsuppgifterna ska vara lätta att förstå, väl synliga, klart läsbara och beständiga. Vissa av märkningsuppgifterna ska anges i samma synfält. Språket ska enligt föreskrifter normalt vara svenska. Alla livsmedelsförpackningar ska i förekommande fall vara märkta med beteckning, ingrediensförteckning, mängd av vissa ingredienser eller kategorier av ingredienser, nettokvantitet, bäst före-dag eller sista förbrukningsdag, speciella anvisningar för förvaring eller användning, namn eller firmanamn och adress, bruksanvisning, verklig alkoholhalt samt uppgifter om innehåll av allergena ingredienser. Huvudregeln är att alla förpackningar ska vara märkta. På vissa förpackningar kan dock vissa av uppgifterna få anges på annat sätt. Märkningskraven omfattar inte oförpackade livsmedel eller livsmedel som säljs över disk, eftersom man då i stället har möjlighet att fråga personalen som lämnar över livsmedlet om dess beskaffenhet.204 Spårbarhet och indragning av livsmedel Livsmedelsföretagarna ska upprätta ett system och förfaranden för att kunna spåra ingredienser och livsmedel samt vid behov även djur som används för livsmedelsproduktion.205 Om en livsmedelsföretagare bedömer att ett livsmedel utgör en allvarlig hälsorisk ska denne dra in livsmedlet från marknaden och underrätta den behöriga myndigheten och konsumenterna om detta. 202Europaparlamentets och rådets direktiv /13/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel och efterföljande ändringsdirektiv. 203Se bl.a. LIVSFS 2002:47. 204Livsmedelsverket, 2008b. 205Förordning (EG) nr 178/2002. BILAGA 1 REGELVERKET INOM LIVSMEDELSOMRÅDET dricksvattenföreskrifter206 baseras på ett EG-direktiv, vilket är ett minimidirektiv som innebär att varje medlemsstat kan ha strängare nationella regler.207 Däremot får inget ur direktivet utelämnas. Enligt dricksvattenföreskrifterna är det företagets ansvar att visa kontrollmyndigheten att det vatten som används för olika ändamål inte kan påverka de färdiga livsmedlens hälsosamhet. Allt vatten som används i livsmedelsföretag är inte dricksvatten. Det är vattnets användning till olika ändamål på ett livsmedelsföretag som avgör om det är dricksvatten eller inte. omfattar bara sådant vatten som är dricksvatten, dvs. vatten som är avsett för dryck, till matlagning och till beredning av livsmedel som dricksvatten. Även vatten som används för vissa andra ändamål på livsmedelsproducerande företag kan vara dricksvatten. Vatten som används till andra ändamål än som dricksvatten, t.ex. för rengöring av lokaler, disk, handtvätt m.m., omfattas inte av dricksvattenföreskrifterna.208 Dricksvatten ska bl.a. undersökas hos användaren och enligt dricksvattenföreskrifterna ska det tas ut två prover för normal kontroll om företaget använder < vatten och ett prov med utvidgad kontroll. Dessutom ska provtagning under vissa förutsättningar ske på utgående dricksvatten. Provtagning och undersökning av vatten ska finnas med i egenkontrollen.209 206Livsmedelsverkets föreskrifter om dricksvatten (SLVFS 2001:30). 207Direktiv /83/EG. 208Livsmedelsverket, 2006c. 209Se bl.a. webbplatsen . Som en del i uppföljningen av statens insatser för den småskaliga livsmedelsproduktionen skickades en enkät till dels 26 organisationer m.m., dels 23210 småskaliga företag för att belysa deras syn på ett antal frågor. I denna bilaga redovisas resultaten av utskottets enkätundersökning. Det bör observeras att enkätundersökningen inte gör anspråk på att ge en representativ bild av aktörernas syn. Syftet har i stället varit att ge exempel på hur företag och berörda organisationer m.m. ser på statens insatser inom området. De 26 organisationer m.m. som fick enkäten var småskaliga kontrollslakteriers förening (SSKF), Gårdsmejerister (SGM), Kommuner och Landsting (SKL), Småkom/Bergslagsgruppen, Livsmedelsföretagen (Li), Kött och Charkföretagen (KCF), Svensk dagligvaruhandel, Förbundet , (LRF, dels centralt, dels regionalt i , och Sydost), Regional mat/Livs- medels-Sverige vid SLU, Eldrimner, JTI , Livstek , för livsmedel och bioteknik, Krav, (Mitt, och län) samt och Hushållningssällskapen i , Uppsala-Stockholm-Södermanland och Kalmar- . De 23 företag som fick enkäten var belägna i och kommuner (), och kommuner (län) samt och Tierps kommuner (län). Svarsfrekvensen uppgick till (25 av 26) för organisationerna och till (19 av 23) för företagen. Dessutom har en intervju genomförts med . Skriftliga frågor har skickats till , och samt länsstyrelser och kommunala myndigheter i (och kommuner), län (och kommuner) samt län (och Tierps kommuner). Samtliga myndigheter besvarade frågorna. Två av länen, och , ingick uppföljning. valdes då i egenskap av ett glesbygdslän i norra och i egenskap av ett län med närhet till större städer i . I denna uppföljning har urvalet kompletterats med ett län i , . 210 Enkäten skickades ursprungligen till 25 företag. Två av dessa företag hade dock upphört med sin verksamhet vid tiden för enkätundersökningen, varför de inte tas med i redovisningen. BILAGA 2 UTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING 1 FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION OCH DESS FRAMTID (SVAR I PROCENT) a) Framtidsutsikterna för den småskaliga livs- medelsproduktionen i ser goda ut. b) Framtidsutsikterna för vårt eget livsme- delsföretag ser goda ut. c) Den småskaliga livsmedelsproduktionen har förutsättningar att utvecklas vidare. d) De allmänna förutsättningarna för den e) Förutsättningarna för vårt eget livsmedels- företag har förbättrats under de fyra senaste f) Den småskaliga livsmedelsproduktionen bidrar till tillväxt och regional utveckling. g) Vårt livsmedelsföretag bidrar till tillväxt och utveckling i vår kommun och vårt län. h) Den småskaliga livsmedelsproduktionen bidrar till sysselsättningen i regionerna. i) Den småskaliga livsmedelsproduktionen bidrar till att utveckla andra näringar såsom jordbruk och turism. UTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING BILAGA 2 2 UNDER SENARE ÅR HAR LAGSTIFTNINGEN INOM LIVSMEDELSOMRÅDET FÖR- HUR SER NI PÅ DEN NUVARANDE LAGSTIFTNINGEN? (SVAR I PROCENT) a) Regelförändringarna inom livsmedels- området har fått i huvudsak positiva konsekvenser för den småskaliga b) Regelverket inom livsmedelsområdet har blivit mer flexibelt och anpassat till mitt företags förutsättningar. c) Regelverket inom livsmedelsområdet har blivit mindre omfattande. d) Regelverket inom livsmedelsområdet har blivit mer överskådligt. e) Det är lättare att förstå innebörden i regelverket inom livsmedelsområdet. f) Regelverket inom livsmedelsområdet är numera bättre anpassat till de småskaliga producenternas särskilda förutsättningar. g) Kraven på hygien bör vara högre för stor- skaliga producenter än för småskaliga produ- h) Regelverket inom livsmedelsområdet medför problem för småskaliga producenter. i) Vi tycker att det fortfarande finns problem i regelverket inom livsmedelsområdet. j) Vi tycker att det finns problem i hur myn- digheterna tillämpar regelverket inom livs- k) Det finns motstridiga intressen mellan producenternas önskemål om enkla regler och konsumenternas önskemål om livsmedel av hög kvalitet. l) Reglerna kring godkännande/registrering av livsmedelsanläggning fungerar bra. m) Reglerna kring godkännande/registrering av livsmedelsanläggning har fungerat bra när det gäller vårt företag. n) Reglerna kring livsmedelshygien och egenkontroll fungerar bra. o) Reglerna kring livsmedelshygien och egenkontroll fungerar bra för vårt företag. p) Reglerna kring märkning av livsmedel q) Reglerna kring märkning av livsmedel fungerar bra när det gäller vårt företag. BILAGA 2 UTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING 3 HUR SER NI PÅ MYNDIGHETERNAS ARBETE MED BL.A. KONTROLL INOM LIVSMEDELSOMRÅDET? (SVAR I PROCENT) a) Livsmedelskontrollen av småskaliga livsmedelsproducerande företag fungerar bra. b) Livsmedelskontrollen när det gäller vårt företag fungerar bra. c) Antalet kontroller är på en lagom nivå. d) Antalet kontroller när det gäller vårt företag är på en lagom nivå. e) Inspektörer som gör livsmedelskontroller har god kunskap och kompetens. f) Vi upplever att de inspektörer som gör livsmedelskontroller av vårt företag har god kunskap och kompetens. g) Inspektörernas allmänna kunskap om och förståelse för småskalig livsmedelsproduk- tion är god. h) Vi upplever att inspektörernas allmänna kunskap om och förståelse för småskalig livsmedelsproduktion är god. i) Det är bra att livsmedelskontrollen är j) Vi menar att kontrollavgifterna för före- tagen är alltför höga. k) Vi menar att kontrollavgifterna för vårt företag är alltför höga. l) Det är bra att kommunerna själva får be- stämma sin timtaxa för livsmedelskontrollen. m) Systemet med egenkontroll fungerar bra för de småskaliga livsmedelsföretagen. n) Livsmedelskontrollen tillämpas på ett likartat sätt i kommuner. o) Systemet med egenkontroll fungerar bra för vårt företag. p) Verksamheter som innebär liten risk och omfattning ger mindre kontrolltid. q) Myndigheternas arbete med godkännande av livsmedelsanläggning fungerar bra. r) Myndigheternas arbete med registrering av livsmedelsanläggning fungerar bra. s) Myndigheternas arbete med registrering/ godkännande av livsmedelsanläggning har fungerat bra när det gäller vårt företag. t) Myndigheterna har i arbetet med godkän- nande/registrering förståelse för de små och lokala producenterna och deras särskilda BILAGA 2 UTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING 4 HUR SER NI PÅ KONTAKTERNA MED OCH MELLAN MYNDIGHETER? (SVAR I PROCENT) a) Det är lätt för företagen att få kontakt med myndigheter när de behöver det. b) Det är lätt att få kontakt med myndigheter när vi behöver det. c) Vi upplever att olika myndigheter samar- betar med varandra i frågor som rör småska- d) Vi upplever att olika myndigheter samar- betar med varandra i sina kontakter med oss. e) Myndigheter som arbetar med småskalig livsmedelsproduktion har förbättrat sitt samarbete med varandra . f) Företagen vet vilka myndigheter som de ska kontakta i olika frågor. g) Vi vet vilka myndigheter som vi ska kontakta i olika frågor. h) Vi upplever att det finns en insikt i och förståelse för småföretagandets villkor hos i) Vi upplever att myndigheter har en positiv attityd gentemot den småskaliga livsmedels- j) Vi upplever att myndigheter har en positiv attityd gentemot oss småskaliga livsmedels- k) Myndigheter som arbetar med småskalig livsmedelsproduktion utgår från de små företagens behov och förutsättningar i sitt 5 HUR SER NI PÅ DE OLIKA FORMER AV STÖD FRÅN I FÖRSTA HAND STATEN OCH EU SOM GES TILL SMÅ FÖRETAG INOM LIVSMEDELSOMRÅDET? (SVAR I PROCENT) a) De småskaliga livsmedelsföre- tagen ges stöd i form av utbildning b) Vårt företag har fått stöd i form av utbildning och kompetensutveck- c) De småskaliga livsmedelsföreta- gen ges stöd i form av rådgivning. d) Vårt företag har fått stöd i form e) De småskaliga livsmedelsprodu- centerna ges stöd när de startar ett f) Vi fick olika former av stöd från myndigheterna när vi startade vårt g) De småskaliga livsmedelsföre- tagen får bidrag från EU:s lands- bygdsprogram eller från andra h) Vårt företag har ansökt om bidrag från EU:s landsbygdsprogram eller från annan bidragsgivare. i) Vårt företag har fått bidrag från EU:s landsbygdsprogram eller annan form av bidrag. j) Det är krångligt för företagen att ansöka om statliga bidrag och EU- k) Vi uppfattar att det är krångligt att ansöka om statliga bidrag och EU- BILAGA 2 UTSKOTTETS ENKÄTUNDERSÖKNING 6 HUR SER NI PÅ MARKNADEN FÖR SMÅSKALIGT OCH LOKALT PRODUCERADE (SVAR I PROCENT) a) Det finns en efterfrågan på de småska- liga företagens produkter bland konsu- b) Vi upplever att det finns en efterfrå- gan på vårt företags produkter bland c) De småskaliga företagen säljer sina produkter huvudsakligen genom gårds- försäljning, egen butik, Internethandel, d) Vi säljer huvudsakligen våra produk- ter genom gårdsförsäljning, egen butik, Internethandel, torghandel m.m. e) De småskaliga företagen säljer huvud- sakligen sina produkter genom detalj- handeln (livsmedelsbutiker). f) Vi säljer huvudsakligen våra produk- ter genom detaljhandeln (livsmedelsbu- g) Detaljhandeln är intresserad av att sälja de småskaliga företagens produk- h) Detaljhandeln är intresserad av att sälja våra produkter. i) Det finns ett allmänt intresse från konsumenterna för småskaligt produce- j) Tillgången till småskaligt producerade livsmedel i vanliga livsmedelsbutiker är