rfr · GW0WRFR8 · 2009-04-01 00:00:00 — 3.3.3 Regelverk i förhållande till I förhållande till gäller lagen (1936:79) om erkännande och verkställighet av dom som meddelats i . Lagen omfattar bl.a. avgöranden 73När det handlar om överflyttning av barn gäller verkställighetslagen () vid internordiska förhållanden. 74Förordningen bygger äktenskapskonvention som gäller mellan de nordiska länderna. Reglerna i förordningen har överförts i princip ordagrant från konventionen, se i senare prop. 2006/07:60. 75Lagen bygger på nordiskt samarbete och en nordisk ramkonvention (prop. 1976/77:128). 76Se 22 § förordning. 77Se art. 59.2 a i och bilaga VI till den nya II-förordningen. rörande vårdnad om barn. Däremot omfattas exempelvis inte beslut i förmynderskapsfrågor. 3.3.4 Övriga gällande regelverk I de fall då några konventionsbundna bestämmelser inte är tillämpliga gäller lagen (1904:26 s.1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. I lagen finns bestämmelser om i vilka fall svensk domstol får ta upp ett äktenskapsmål och frågor om vårdnad m.m. som väcks i samband därmed. Lagen innehåller också regler om erkännande av utländska beslut om äktenskapsskillnad. Vidare behandlas frågor om förmynderskap för underåriga. 4.1 Utvecklingen av antal ärenden Uppföljningen visar att det är förenat med svårigheter att uppskatta den reella omfattningen av fall som avser olovligt bortförande eller kvarhållande av barn till och från . En orsak som det har pekats på i uppföljningen är att det kan finnas mörkertal till följd av att en ansökan till UD inte görs i alla uppkomna fall. När det handlar om ärenden som avser de fall då ett barn förs bort från eller hålls kvar i ett annat land görs oftast en ansökan till UD (s.k. utgående ärenden). Det kan antingen ske via den berörda föräldern eller genom dennes juridiska ombud. I de fall då barn förs bort till eller hålls kvar i görs ansökan i ärendet via centralmyndigheten i den ansökande staten (s.k. inkommande ärenden).78 Enligt företrädare för organisationen barns nätverk, som bl.a. arbetar med informationsstöd till föräldrar som hamnar i liknande situationer, kan okunskap hos föräldrar om hur man ska gå till väga i den här typen av svåra situationer eller misstro mot myndigheters kapacitet att ge stöd påverka de berörda parternas val av hur de agerar. Föräldrar kan därför också vilja hantera situationen på egen hand, utan att involvera myndigheterna.79 Det som går att studera när det gäller antalet fall som rör olovligt bortförande eller kvarhållande av barn är de ärenden som har inrapporterats till UD. Med reservation för mörkertalet visar tabell 1 antalet ärenden som togs emot av och förmedlades via UD fördelat efter typ av konvention eller regelverk ärendet är kopplat till. Siffrorna visar att det totala antalet ärenden varierar mellan olika år. En trendmässig ökning kan dock ses och en kraftig ökning kan noteras . Generellt kan sägas att siffrorna tyder på en ökning av antalet inrapporterade ärenden. I uppföljningen har framkommit att det även internationellt konstateras att barnbortförandeärenden visar en tydlig ökning.80 En internationell studie som bl.a. har studerat antalet ansökningar om överflyttning av barn konventionsländerna gjort visar att antalet gjorda ansökningar har ökat med 2003 i jämförelse med 1999.81 78Med den ansökande staten avses det land som kräver att barnet ska återföras då barnet har hemvist där. 79Saknade barns nätverk, telefonintervju . 80Civilutskottets besök vid sekretariat . 81Studien avser endast Haagkonventionsärenden och baseras på en enkät som konventionsländerna har fyllt i. Majoriteten av konventionsländerna har besvarat enkätfrågorna. Se vidare m.fl., A statistical analysis of applications made in 2003 under the Hague Convention of 25 October 1980 on the civil aspects of international child abduction, HCCH, Permanent , 2006. 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I 2008/09:RFR8 ANTAL PÅBÖRJADE ÄRENDEN SOM RÖR BARN I INTERNATIONELLA FÖRHÅLLANDEN UNDER PERIODEN 20012008 Ärenden som rör olovligt bortförande eller kvarhållande * Övriga ärenden avser t.ex. ärenden som rör framställan om assistans i kontakter mellan sociala myndigheter i olika länder. Öppna ärenden en ögonblicksbild av arbetsbelastningen på centralmyndigheten fanns 100 öppna, dvs. aktuella, ärenden registrerade hos UD. Antalet ger en ögonblicksbild av den svenska centralmyndighetens arbetsbelastning.82 Öppna ärenden omfattar både ärenden som har påbörjats under 200983 och ärenden som ännu inte har kunnat avslutas, dvs. Tabell 2 visar en sammanställning över dels vilka konventioner ärendena är kopplade till, dels om ärendena avser barn som befinner sig utomlands (utgående ärenden) eller barn som befinner sig i (inkommande ärenden). 83Under inkom sju nya ärenden till UD. En möjlig förklaring till det relativt sett höga antalet ärenden som inkom kan hänga samman med att perioden ligger i anslutning till julledigheter. Genomgången av ärenden som påbörjades tyder på att ärendetillströmningen till centralmyndigheten är något större under sommar- och julperioder. ANTALET ÖPPNA ÄRENDEN (MÄTTILLFÄLLE DEN 14 JANUARI 2009) Ärenden som rör olovligt bortföranden eller kvarhållanden Totalt antal öppna ärenden * Övriga ärenden rör framför allt framställan om assistans i kontakten mellan sociala myndigheter i olika länder. Källa: UD. Tabellen visar att en stor del av de öppna ärendena, , avser ärenden som rör återförande av barn bortförda från eller umgänge med barn som befinner sig utomlands. av de öppna ärendena rör barn som befinner sig i . Av samtliga öppna ärenden handlar ungefär vart femte ärende om återföranden av barn som olovligen har förts bort till eller hålls kvar i . av ärendena rör umgänge med barn i . Det har inte varit möjligt att studera utvecklingen av antalet öppna ärenden för att se om antalet öppna ärenden visar en minskande eller ökande trend. 4.2 Typ av ärenden Tabell 1 ovan visar ärendenas koppling till de olika regelverken som är tilllämpliga vid handläggningen av ärendena. Nedan beskrivs de olika typer av ärenden som rör barn i internationella förhållanden. Haagärenden som avser ett olovligt bortförande eller kvarhållande Tabell 1 visar att majoriteten barnbortförandeärenden handläggs i enlighet med . En första förutsättning för att ett ärende ska behandlas enligt denna konvention är att den är gällande mellan och det berörda landet.84 Tabellen visar att en ökning av antalet Haagärenden kunde noteras . 84 Se avsnitt 3.2.3 för övriga kriterier. 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I 2008/09:RFR8 Haagärenden som rör umgängesfrågor Genomgången av påbörjade ärenden visar att det är skillnad mellan ett umgängesärende och ett ärende som avser ett bortförande eller kvarhållande. Ett umgängesärende kan avse situationer där det är den förälder som har ensam vårdnad om barnet som flyttar till ett annat land och den kvarlämnade föräldern har umgängesrätt. Det kan också vara så att en förälder försöker etablera umgänge med sitt barn som bor med den primära vårdnadshavaren i ett annat land. Det faktum att den ansökande föräldern inte har vårdnadsrätt gör att det sker olika rättsprocesser för att återföra barnet till dess hemviststat eller för att se till att umgänge kan utövas. De ärenden som är kopplade till handläggs med stöd av denna konvention. En skillnad mellan ärenden som avser olovligt bortförande eller kvarhållande av barn och umgängesärenden är att kravet på en snabb handläggning inte är lika strikt för umgängesärenden, se vidare i avsnitt 3.2.3. Tabell 1 visar att antalet umgängesärenden har varierat . Av samtliga ärenden som registrerades hos UD utgjorde umgängesärendena . En närmare analys av de umgängesärenden som påbörjades respektive 2006 visar att det tar att nå ett avslut i dessa ärenden i jämförelse med sådana Haagärenden som rör olovliga bortföranden eller kvarhållanden.85 Ärenden som berör länder som inte är anslutna till gällande konventioner inom det civilrättliga området benämns icke konventionsärenden. Såsom det påpekades tidigare i avsnitt 3.3.1 om verkställighetslagen får regeringen, under förutsättning av ömsesidighet, föreskriva att bestämmelser i verkställighetslagen ska tillämpas även i förhållande till icke konventionsansluten stat. Icke konventionsärenden utgjorde av samtliga ärenden som registrerades hos UD . Som framgår av tabell 1 har antalet icke konventionsärenden varierat kraftigt . Det högsta antalet ärenden återfinns 2005 och 2007, då antalet uppgick till ett trettiotal. I uppföljningen har UD uppgett att utvecklingen har inneburit att de flesta ärenden handläggs utifrån . II-förordningen, till den del den avser verkställighet av domar, har ännu inte börjat tillämpas i någon större omfattning. Då förordningen är en förstärkning av tillämpas den emellertid alltid parallellt med 1980 85 Genomgång av ärenden registrerade hos UD. 2008/09:RFR8 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I års i ärenden med ett annat EU-land. Till exempel kan den ansökande staten i fråga vidta tillräckliga åtgärder för barnets skydd som resulterar i att domstolen i den anmodade staten inte kan vägra återlämna barnet.86 UD pekar på vissa problemområden som kan uppstå mellan länder när det gäller tillämpningen av de båda regelverken. Enligt UD råder viss oenighet länderna emellan om hur II-förordningen och ska tillämpas. Olika länder har olika praxis när det gäller tillämpningen av de båda regelverken. Till exempel ska vägransgrunderna användas restriktivt enligt , men enligt UD sker inte alltid en sådan restriktiv tillämpning av vägransgrunderna. När det gäller II- förordningen uppger UD att det än så länge saknas fastlagd praxis, såväl i som i övriga EU, för den del av förordningen som avser behörighet, verkställighet och gränsöverskridande samarbete. Enligt UD kan detta försvåra tillämpningen av förordningen.87 4.3 Hur ser barnbortförandeärendena ut? För att kunna ge en mer fullständig bild av ärenden som avser olovligt bortförande eller kvarhållande av barn har en genomgång gjorts av de ärenden som har inrapporterats till UD respektive 2006. Syftet har varit att undersöka dels hur ärendena har sett ut, dels om problembilden har förändrats mellan de två åren utifrån vissa utmärkande kännetecken hos ärendena. Skillnader i de redovisade andelarna mellan åren ska tolkas med stor försiktighet med tanke på att inte många ärenden blir kvar när datamaterialet delas upp utifrån de olika faktorer som studeras. I datamaterialet exkluderas ärenden som avser umgängesfrågor. En anledning till detta är att krav på en snabb handläggning av umgängesärenden inte är lika strikt som för de övriga ärendena. Även ärenden som handläggs i enlighet med II-förordningen och övriga regelverk som handlar om verkställighet av domar har exkluderats. Det ska även nämnas här att det finns en viss skillnad i antal ärenden som redovisades i tabell 1 och som studeras utifrån ärendeakter. Siffrorna i tabell 1 kommer från UD:s databas där barnärenden i internationella förhållanden registreras. De studerade ärendena i detta avsnitt är ärendeakterna . Skillnaderna beror på att det är olika källor. Skillnaderna bedöms emellertid inte påverka de framtagna andelarna nämnvärt mycket. 86Förhållandet mellan II-förordningen och beskrivs utförligare i avsnitt 3.2.5. 87UD, intervju . 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I 2008/09:RFR8 4.3.2 Utgående och inkommande ärenden Av tabell 3 framgår antalet utgående och inkommande ärenden som påbörjats och 2006. Tabellen visar att majoriteten av ärendena avser ett olovligt bortförande eller kvarhållande av barn från (utgående ärenden). Antalet inkommande ärenden visar en minskning . Inkommande ärenden utgjorde av samtliga påbörjade ärenden , att jämföra med 2006. ANTAL UTGÅENDE OCH INKOMMANDE ÄRENDEN SOM AVSER BORT- FÖRANDEN ELLER KVARHÅLLANDEN FÖR 2003 OCH 2006. Källa: Genomgång av samtliga konventions- och icke konventionsärenden som inrapporterades till UD 2003 och 2006. I tabell 4 visas andelen ärenden fördelat efter om det är fråga om ett bortförande eller kvarhållande av barnet. av ärendena och av ärendena avsåg ett bortförande från till ett annat land. Ingen större skillnad kunde noteras mellan åren. Däremot ökade antalet ärenden med olovliga kvarhållanden av barn i ett annat land, från 14 till 18, dvs. en ökning med . Andelen ärenden som handlade om ett bortförande till låg kring både 2003 och 2006. Andelen ärenden som handlar om olovligt kvarhållande av barn i minskade med . ÄRENDEN FÖRDELAT EFTER TYP AV BORTFÖRANDE ELLER KVAR- HÅLLANDE. UTGÅENDE OCH INKOMMANDE ÄRENDEN FÖR 2003 OCH 2006. Typ av bortförande eller kvarhållande Bortföranden från till annat land Kvarhållanden i ett annat land Bortföranden från annat land till Källa: Genomgång av samtliga konventions- och icke konventionsärenden som inrapporterades till UD 2003 och 2006. 4.3.3 De inblandade parterna i ärendena I detta avsnitt studeras de parter som berörs i ett ärende, dvs. den ansökande föräldern, den bortförande eller kvarhållande föräldern och barnet/en. 2008/09:RFR8 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I Av tabell 5 framgår att i av ärendena var det modern som bortförde eller kvarhöll barnet. Andelen kan sägas vara oförändrad mellan de studerade åren. Om endast Haagärenden studeras ökar motsvarande andel till där det är modern som är bortförande eller kvarhållande. Att det oftast är modern som för bort eller kvarhåller barn i ett annat land har varit ett känt faktum både i och internationellt. Enligt en studie som har genomfört är motsvarande andel för majoriteten av konventionsländerna . Studien avser endast konventionsärenden under 2003.88 I av samtliga studerade ärenden var det fadern som bortförde eller kvarhöll barnet. Vad avser icke konventionsärenden är det fadern som olovligt har tagit barnet från . I några enstaka fall kan det vara fråga om en annan person än föräldrarna, exempelvis mor- och farföräldrar, som olovligen har bortfört barnet från hemviststaten. När den ansökande parten studeras kan det noteras att även sociala myndigheter kan vara den part som ansöker om återförandet av barn till hemviststaten. DEN BORTFÖRANDE ELLER KVARHÅLLANDE PERSONEN. UTGÅENDE OCH INKOMMANDE ÄRENDEN 2003 OCH 2006. Den bortförande eller kvar- Källa: Genomgång av samtliga konventions- och icke konventionsärenden som inrapporterades till UD 2003 och 2006. Tabell 6 visar dels hur många barn som berördes av ett bortförande eller kvarhållande totalt sett, dels den genomsnittliga åldern för dessa barn. Totalt sett var antalet barn som bortfördes eller kvarhölls detsamma jämfört med . var antalet ärenden färre. Detta beror på att ett större antal ärenden rörde familjer med fler än ett barn. Den genomsnittliga åldern låg runt och har inte förändrats mellan de studerade åren. 88 m.fl., a.a. 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I 2008/09:RFR8 ANTAL BARN I HAAGKONVENTIONS- OCH ICKE KONVENTIONSÄREN- DEN SAMT GENOMSNITTLIG ÅLDER FÖR BARNEN. UTGÅENDE OCH INKOMMANDE ÄRENDEN 2003 OCH 2006 Genomsnittlig ålder för samtliga barn Källa: Genomgång av samtliga konventions- och icke konventionsärenden som inrapporterades till UD 2003 och 2006. Av tabell 7 framgår de bortförda eller kvarhållna barnens medborgarskap för de studerade åren. Siffrorna visar att en stor del av ärendena rör barn som har svenskt eller dubbelt medborgarskap, varav det ena är svenskt. ÄRENDEN MED AVSEENDE PÅ BARNETS/ENS MEDBORGARSKAP. UTGÅENDE OCH INKOMMANDE ÄRENDEN 2003 OCH 2006. Barnet/ens medborgarskap varav det ena är svenskt * I denna kategori ingår , , , , . Källa: Ge- nomgång av samtliga konventions- och icke konventionsärenden som inrapporterades till UD 2003 och 2006. Uppgifterna om medborgarskap har hämtats från handlingar i ärendet, såsom personbevis eller ansökningsformulär. Tabell 8 visar en fördelning över relationstyp mellan de berörda barnens föräldrar. I hälften av ärendena är barnet/ens föräldrar juridiskt skilda. Ungefär vart fjärde ärende avsåg separationer från samborelation. Vart femte ärende avsåg föräldrar som fortfarande var gifta när ärendet startade men som var inne i en rättslig process för äktenskapsskillnad. Andelarna var i stort oförändrade mellan de studerade åren. 2008/09:RFR8 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I ÄRENDEN MED AVSEENDE PÅ RELATIONSTYP MELLAN BARNETS/ENS FÖRÄLDRAR. UTGÅENDE OCH INKOMMANDE ÄRENDEN 2003 OCH 2006. Källa: Genomgång av samtliga konventions- och icke konventionsärenden som inrapporterades till UD 2003 och 2006. Av tabell 9 framgår hur vårdnadsförhållandena ser ut i ärendena. av ärendena hade de inblandade parterna gemensam vårdnadsrätt om barnet/en. Andelen var både 2003 och 2006. I ungefär vart femte ärende 2003 och i drygt vart fjärde ärende 2006 hade den sökande personen ensam vårdnad om barnet. Övriga ärenden i denna tabell avser situationer där den ansökande föräldern drar tillbaka sin ansökan eller där domstolen avslår en ansökan om överflyttning eftersom den finner att den förälder som flyttar från den ansökande staten med barnet i själva verket har ensam vårdnad om barnet. ÄRENDEN MED AVSEENDE PÅ VÅRDNADSFÖRHÅLLANDE. OCH INKOMMANDE ÄRENDEN 2003 OCH 2006. Föräldrarna har gemensam vård- Den ansökande föräldern har Källa: Genomgång av samtliga konventions- och icke konventionsärenden som inrapporterades till UD 2003 och 2006. Tabell 10 och 11 visar vilket medborgarskap och födelseland som ansökande respektive bortförande föräldrar har. Uppgifterna om medborgarskap och födelseland har hämtats från handlingar i ärendet, såsom personbevis eller ansökningsformulär. Från UD uppges att medborgarskap inte alltid anges eller anges korrekt och att inte heller födelseland alltid framgår klart. UD menar att det går att t.ex. kontrollera svenskt medborgarskap, men utländska eller dubbla medborgarskap framgår sällan eller aldrig av folkbokföringen 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I 2008/09:RFR8 eller något annat svenskt register.89 Uppgifterna ska därför tolkas med försiktighet. Tabell 10 visar att drygt hälften av alla föräldrar i de studerade ärendena som ansökte om överflyttning av barn hade antingen bara svenskt eller dubbelt medborgarskap av vilket det ena var svenskt. Flera ärenden avsåg också ansökande föräldrar med medborgarskap från övriga nordiska respektive västeuropeiska länder. Inga större skillnader kan noteras mellan de studerade åren. En annan bild visar sig när födelselandsfaktorn studeras. Det är i detta fall fråga om en lägre andel ärenden med en ansökande förälder född i . I en tredjedel av ärendena är den ansökande föräldern född i . Efterföljande grupper är föräldrar födda i länder i övriga och . 89 UD, e-brev . 2008/09:RFR8 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I ÄRENDEN MED AVSEENDE PÅ DEN ANSÖKANDE FÖRÄLDERNS MED- BORGARSKAP RESPEKTIVE FÖDELSELAND. UTGÅENDE OCH INKOM- 2003 OCH 2006. Den ansökande förälderns medborgar- Dubbelt medborgarskap, varav det ena är Totalt (%) Den ansökande förälderns födelseland Totalt (%) * I denna kategori ingår , , , , . Källa: Ge- nomgång av samtliga konventions- och icke konventionsärenden som inrapporterades till UD 2003 och 2006. Uppgifterna om medborgarskap och födelseland har hämtats från handlingar i ärendet, såsom personbevis eller ansökningsformulär. Tabell 11 visar den bortförande eller kvarhållande förälderns medborgarskap och födelseland. Som framgår av tabellen har andelarna över de största grupperna inte förändrats nämnvärt mellan åren. av de bortförande eller kvarhållande föräldrarna har svenskt medborgarskap eller dubbelt. Som andra och tredje större grupp noteras föräldrar med medborgarskap från västeuropeiska och övriga nordiska länder. 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I 2008/09:RFR8 ÄRENDEN MED AVSEENDE PÅ DEN BORTFÖRANDE/KVARHÅLLANDE FÖRÄLDERNS MEDBORGARSKAP RESPEKTIVE FÖDELSELAND. UT- GÅENDE OCH INKOMMANDE ÄRENDEN 2003 OCH 2006. Bortförande/kvarhållande förälders med- Den bortförande/kvarhållande förälderns Dubbelt medborgarskap, varav det ena är Totalt (%) Den bortförande/kvarhållande förälderns Totalt (%) * I denna kategori ingår , , , , . Källa: Ge- nomgång av samtliga konventions- och icke konventionsärenden som inrapporterades till UD 2003 och 2006. Uppgifterna om medborgarskap och födelseland har hämtats från handlingar i ärendet, såsom personbevis eller ansökningsformulär. När de bortförande eller kvarhållande föräldrarnas födelseland studeras är rangordningen mellan länderna en annan. Fördelningen över de av ärendena berörda föräldrarnas födelseländer ser ut att vara jämnt fördelad, , när det gäller samt länder från och . I jämförelse med när medborgarskapsfaktorn studeras rör en klart lägre andel ärenden 2008/09:RFR8 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I föräldrar som är födda i . I knappt en femtedel av de studerade ärendena är den bortförande föräldern född i . 4.3.4 Den ansökande och den anmodade staten Enligt är det varken barnets medborgarskap eller födelseland som är av betydelse när den behöriga domstolen ska fatta ett avgörande om bortförandet eller kvarhållandet är olovligt eller inte. Det som är avgörande i sammanhanget är vilket av de berörda länderna som var barnets hemviststat vid tiden för bortförandet. I tabell 12 och 13 redovisas vilka länder som berördes av barnbortförandeärenden i förhållande till respektive 2006. Tabell 12 visar en sammanställning av de länder från vilka begärde en överflyttning av barn till , dvs. Totalt sett har antalet ärenden där är den ansökande staten inte förändrats . av ärendena handlar det om barn som förts till eller hållits kvar i länder i (bl.a. , och ), övriga (bl.a. och ) eller (bl.a. ). var det också fler ärenden med begäran om överflyttningar av barn från (bl.a. och ). LÄNDER SOM BEGÄRDE EN ÖVERFLYTTNING FRÅN. UTGÅ- 2003 OCH 2006 De anmodade staterna i förhållande Antalet ärenden med som * I denna kategori ingår , , , , . Källa: Ge-nomgång av samtliga konventions- och icke konventionsärenden som inrapporterades till UD 2003 och 2006. Tabell 13 visar en sammanställning av de länder som begärde en överflyttning från till ett annat land, dvs. Det totala antalet ärenden där var den anmodade staten minskade från 2003 till 2006. De ansökande staterna i förhållande till var oftast länder från (bl.a. , ), övriga nordiska länder (bl.a. ) eller (bl.a. ). 4 BARNBORTFÖRANDEÄRENDEN I 2008/09:RFR8 LÄNDER SOM BEGÄRDE EN ÖVERFLYTTNING FRÅN . KOMMANDE ÄRENDEN 2003 OCH 2006 De ansökande staterna i förhållande till Antal ärenden med som anmodad stat * I denna kategori ingår , , , , . Källa: Ge- nomgång av samtliga konventions- och icke konventionsärenden som inrapporterades till UD 2003 och 2006. I både och den nya II-förordningen framhålls vikten av snabb handläggning av ärenden som avser bortförande eller kvarhållande av barn. 90 En viktig anledning till skyndsamheten är att minska de negativa effekterna av bortförandet på barnet. Skyndsamheten kan också ha en avgörande roll för möjligheterna att återföra barnet. Om det när ansökan om överflyttning gjordes har förflutit från det olovliga bortförandet eller kvarhållandet och barnet funnit sig till rätta i sin nya miljö kan återförande vägras.91 Efter att ärendets handläggning har inletts vid domstol har den ansökande föräldern eller centralmyndigheten i den ansökande staten rätt att kräva en redogörelse för orsakerna till dröjsmål om inte de berörda myndigheterna i den anmodade staten har fattat ett beslut . Förfarandet i det andra landet innan en formell ansökan lämnas tar också tid, och är inte inräknad i målsättningen . Prövningen av frågan om ett bortförande eller kvarhållande är olovligt enligt inleds således först när en formell ansökan har ingetts till domstolen i det land där barnet befinner sig. Ett ärendes handläggningstid påverkas av flera olika faktorer. En viktig faktor är om ärendet i fråga rör stater som är anslutna till gällande konventioner på området. Om gällande överenskommelser eller konventioner saknas finns i princip inga verktyg som den ansökande staten kan luta sig mot för att påverka ärendets handläggningstid eller utfall.