rfr · GW0WRFR14 · 2009-10-06 00:00:00 — Utskottet konstaterade att det var viktigt att regeringen i ett så tidigt skede som möjligt samrådde med i fråga om vilka kriterier som borde tillämpas vid rådets beslut om nominering av ny ordförande. Det underlag utskottet tog del av kunde emellertid enligt vad utskottet anförde inte ligga till grund för att slå fast att ett meningsfullt samråd i frågan hade kunnat äga rum tidigare än som skedde under förfarandet i ärendet 2004. Betänkande 2004/05:KU20 (s. 163168, reservation m, fp, kd, c och mp). Utskottet fann att regeringen fullgjort sin skyldighet att samråda med . Granskningen kunde inte ligga till grund för att slå fast att regeringen i diskussioner i EU-kretsen hävdat någon uppfattning som avvikit från de ståndpunkter i frågan som hade utkristalliserats vid samrådet med . Betänkande 2004/05:KU20 (s. 168187, reservation m, fp, kd, c och mp). Regeringens arbete för enklare och klarare regler. Utskottet noterade att det inom EU bedrivs ett betydelsefullt arbete i syfte att förenkla gällande regler och förbättra ny lagstiftning. Den genomgång som utskottet gjorde gav vid handen att EU-samarbetet för svensk del har fört med sig vissa svårigheter att upprätthålla kraven på enkelhet och klarhet i reglerna samt att genomförandet av EG-rättsliga regler leder till en mer omfattande reglering i än som är nödvändig. Utskottet betonade att den svenska hållningen i unionssamarbetet ska innebära att kraven på enkelhet och klarhet hävdas med kraft. Betänkande 2005/06:KU10 (s. 3748). Statsrådens närvaro vid ministerråd och . Utskottet ansåg att chefen för , dvs. statsministern, också i dessa fall konstitu- GRANSKNINGAR MED ANLEDNING AV EG OCH EU BILAGA 5 2008/09:RFR14 tionellt sett bär ansvaret för att regeringen i behörig ordning är företrädd vid samrådet med . Utskottet erinrade om vad har uttalat om att det är angeläget att statsråden är närvarande vid nämndens sammanträden och att undantag endast bör förekomma i de fall statsrådet av starka skäl är tvungen att utebli. Betänkande 2005/06:KU20 (s. 8693). Utbildnings- och kulturministers uttalanden vid ledningsmöte hos SVT. Ut- skottet granskade bl.a. i vilken utsträckning som en ministers uttalanden stod i strid med EG-rätten. Granskningen föranledde inte något uttalande av utskottet. Betänkande 2005/06:KU20 (s. 162166). Statsråds uttalanden om det s.k. Vaxholmsmålet i . Utskottet noterade att det tidigare påpekat att ett statsråd måste vara oförhindrat att framföra ståndpunkt och att det kan finnas anledning att noga överväga uttalandet så att det inte kan uppfattas som riktat till den nationella domstolen, där statsråden med marginal ska beakta instruktionsförbudet. Granskningen föranledde inte något uttalande av utskottet. Betänkande 2005/06:KU20 (s. 170173). Statsrådens agerande i och i ministerrådet. granskade utskottet justitieministerns och miljöministerns agerande i . I justitieministerns fall föranledde granskningen inget uttalande från utskottets sida. I miljöministerns fall konstaterade utskottet att miljöministerrådet i fråga skulle handla om bl.a. uppföljning av en konferens, och eftersom frågan om ett EU-mål för koldioxidutsläpp inte fanns på dagordningen förelåg inga krav på samråd om detta. Utskottet noterade att miljöministern hade varit oförhindrad att till kommunicera sin uppfattning om vilken ståndpunkt skulle inta i fråga om målet för koldioxidutsläpp. Betänkande 2006/07:KU20 (s. 104127). Regeringens handlande efter beslut om ändringar i presstödet. Utskottet granskade både den förra och den nuvarande regeringens ansvar för handläggningen av presstödet samt kommunikationen till kommissionen i ärendet. Utskottet betonade att det ansvariga statsrådet alltid har det yttersta ansvaret för kommunikationen inom sitt område mellan kommissionen och RK. Utskottet noterade även att det i vissa fall kan finnas skäl för statsrådet att säkerställa att han eller hon löpande hålls underrättad om ett ärende, särskilt om ärendets utgång beror på kommissionens ställningstagande. Utskottet konstaterade att den förra regeringens kulturminister inte hade gett några särskilda instruktioner för att säkerställa att han blev löpande underrättad. Utskottet noterade även att det från offentlighetssynpunkt hade varit en fördel om beredningsarbetet och beslutsfattandet kunnat grundas på ett skriftligt meddelande från kommissionen. För svenskt vidkommande borde det finnas utrymme att framöver framföra som sin uppfattning att dylika besked företrädesvis bör lämnas i skriftlig form. Betänkande 2006/07:KU20 (s. 183203, reservation s, mp, och v vad avser granskningen av den nuvarande regeringen). 2008/09:RFR14 BILAGA 5 GRANSKNINGAR MED ANLEDNING AV EG OCH EU Regeringens handläggning av notifiering och avnotifiering av statsstödsärenden för perioden 19992007. Utskottet betonade att det ansvariga statsrådet alltid har det yttersta ansvaret för kommunikationen inom sitt område mellan kommissionen och RK. Utskottet framhöll även betydelsen av skriftlig och omsorgsfull dokumentation i regeringens beredning av dessa ärenden. Betänkande 2007/08:KU10 (s. 2445, reservation s, mp och v). Handlande i regeringens eller utrikesministerns namn. Utskottet noterade när det gällde en anmälan av regeringen till kommissionen om statligt stöd (se bet. 2006/07:KU20) att handlande, dvs. att vissa tjänstemän inom har befogenhet att göra en anmälan men att denna sker i regeringens namn, föreföll bygga på en utvecklad internationell praxis. Utskottet betonade att oavsett om det är , såsom fallet är vid anmälan till kommissionen, eller utrikesministerns ståndpunkt som framförs borde det övervägas om det inte finns möjlighet att formulera det budskapet på ett sätt så att risken för missuppfattning om avsändaren inte uppkommer. Betänkande 2007/08:KU10 (s. 4555). Utrikesministerns agerande i fråga om en europeisk Kosovostrategi. Ut- skottet granskade utrikesministerns agerande i samband med presentationen av en europeisk Kosovostrategi. Utskottet erinrade om att samma ordning för samråd inför presentation av idéer eller förslag i EU-kretsen gäller oavsett om presentationen avses ske muntligen eller skriftligen i form av ett non-paper. Utskottet konstaterade att reglerna om regeringens samråd med inte innebär att formerna för presentation av ett bidrag till pågående diskussioner inom EU nödvändigtvis behöver förankras inom . Utskottet noterade dock att utrikesministern hade varit oförhindrad att informera organ om avsikten att lägga fram det tankepapper om en europeisk strategi för Kosovo som han senare lade fram och att också presentera papperet. Enligt utskottet var ett av de bärande motiven bakom de nya reglerna i riksdagsordningen att öka utskottens inflytande, även i förhållande till . Utskottet förutsatte vid sin beredning av ärendet att praxis och rutiner skulle utvecklas i fråga om gränsdragningen mellan utskotten och . Utskottet uttalade att det kunde finnas skäl att i ett senare sammanhang återkomma till vilka erfarenheter som vunnits av den nya ordningen, såväl i fråga om förhållandet mellan utskotten och som i övrigt. Betänkande 2007/08:KU20 (s. 1330, reservation s, mp och v). Handläggning av presstödsärendet. Utskottet granskade dels om kulturministerns information till varit så bristfällig att kulturministern brutit mot riksdagsordningens bestämmelser om behandlingen av frågor i EU, dels om kulturministerns agerande kunde sägas vara förenligt med den av beslutade målsättningen för presstödet. Utskottets granskning gav inte vid handen annat än att den information som lämnats varit korrekt och så fullständig som möjligt. Betänkande 2007/08:KU20 (s. 3043, reservation s, mp och v). GRANSKNINGAR MED ANLEDNING AV EG OCH EU BILAGA 5 2008/09:RFR14 Jordbruksministerns agerande i samband med fiskeförhandlingar. Utskottet granskade huruvida jordbruksministern underlåtit att vidta nödvändiga åtgärder för att genomföra intentioner angående inriktningen för det svenska agerandet i förhandlingar om fiskerätter. Utskottet konstaterade bl.a. att regeringen funnit stöd för sin förhandlingslinje i miljö- och jordbruksutskottet såväl som och därvidlag handlat i enlighet med vad som kan förväntas enligt regeringsformen och riksdagsordningen. Betänkande 2007/08:KU20 (s. 8793). /09 (endast KU10) Beredningen av vissa frågor i EU-samarbetet. Utskottet granskade dels beredningen och förhandlingen avseende tre EG-direktiv, dels ärenden om godkännande av rambeslut som behandlats av fr.o.m. /03 t.o.m. /08. Utskottet betonade vikten av att befintliga riktlinjer om registrering av EU-handlingar m.m. följs. Utskottet erinrade även om sina tidigare uttalanden om dels betydelsen av att underhandssynpunkter dokumenteras, dels vikten av remissberedning av utkast till EG- direktiv, såväl i ett tidigt stadium som i ett avslutande skede av förhandlingsprocessen. Vad gäller den svenska hanteringen av rambeslut påpekade utskottet bl.a. att det rådande tvåstegsförfarandet ställer höga krav på beredningen av propositionen om godkännande av rambeslut. Utskottet betonade även att ordningen för hantering av rambeslut kan anses ställa särskilt stora krav på regeringen att den under förhandlingsarbetet i rådet fortlöpande och noga förankrar sina ståndpunkter i . Betänkande 2008/09:KU10 (s. 65 88). Regeringens information till i EU-frågor. Utskottet genomförde en kartläggning och analys av regeringens information till och samråd med i syfte att bedöma huruvida regeringen uppfyller regeringsformens och riksdagsordningens krav. Utskottet betonade i sitt ställningstagande bl.a. att regeringens grundlagsstadgade informationsskyldighet bl.a. får anses innefatta att regeringen så tidigt och så utförligt som möjligt ska redogöra för sina ståndpunkter i EU-frågor till . Utskottet erinrade om att regeringens tidigare ståndpunkter i viktiga och centrala frågor kan behöva diskuteras och eventuellt revideras både vid överläggningar med utskotten och vid samråd med . Utskottet utgick ifrån att regeringen beaktar att sådana situationer kan uppstå och förutsätter att sådana ståndpunkter då åter förankras i . Utskottet framhöll betydelsen av att på ett så tidigt stadium som möjligt är informerad om frågor som är aktuella i EU- arbetet mot bakgrund av att inträde i Europeiska unionen framstår som den kanske största konstitutionella förändringen i landet sedan den nya regeringsformen började gälla. Vidare betonade utskottet att överlåtelsen av normgivningsmakt till unionen understryker betydelsen av granskning av regeringens handlande inom unionssamarbetet och i förhållande till . Betänkande 2008/09:KU10 (s. 89128). av seminariet om konstitutionella kontrollfunktioner Per (), vice ordförande i : Om min klocka går rätt är klockan nu 9, och med andra ord ska jag börja med att vara lite formell och förklara öppna sammanträde för öppnat. Jag hälsar naturligtvis er alla hjärtligt välkomna, och jag säger ett litet extra välkommen till , som har kommit hit från , och till , som har varit vänlig att ställa upp som vår konferencier, eller samtalsledare och moderator som det heter om man inte får betalt. Det här är ett sammanträde där jag hoppas att vi i lugn och ro vi är ganska många kan diskutera frågor som gäller kontrollen av hur regeringsmakten utövas. Det här är också ett sätt för att se till att vi verkligen är en av garanterna för den konstitutionella kontrollen i och att vi faktiskt steg för steg försöker bli bättre och bättre. Vi har inom KU det är ingen innovation en granskningsgrupp. Över åren, mandatperiod efter mandatperiod, har en liten granskningsgrupp formerats som tittar lite inåt och funderar över frågor som rör vårt arbete. Det har skett och . Den grupp som har suttit nu har författat den promemoria som ni har framför er. Den är utgångspunkten för själva diskussionen . Det här är inte en fullständig promemoria, men den är ändå ett viktigt dokument över de reflexioner som kanske inte bara vår granskningsgrupp har gjort över åren utan också tidigare granskningsgrupper, eftersom vi är ganska förtjusta i att inte hitta nya spår i verkligheten. Om vi har hittat trygga, kloka spår att gå efter fortsätter vi på dem. I promemorian finns en ofullständighet, som naturligtvis kommer att rättas till. Det är den första ofullständigheten som kommer att rättas till tack vare det här seminariet. Det finns en forskningsöversikt över forskning om parlamentariska kontrollfrågor i några andra länder. Här har författarna fallit bort. Det ska de naturligtvis inte göra. Det ska stå att det är , professor i konstitutionell rätt i , och , doktorand i , som har författat denna del. Det ska naturligtvis rättas till. Över till några ordningsregler. En av ordningsreglerna är att vi håller strikt . Jag ser att jag har på mig. Ordningsreglerna är att kommer att leda mötet. är Regeringsrättens ordförande och dessutom en av många personer i det här rummet som har haft ett stort intresse av att bidra till att steg för steg blir bättre och att vi kan ha den här typen av diskussioner som vi ska ha . kommer kanske att ta upp ordningsreglerna ännu mer i detalj, men idén är att varje anförande sker från talarstolen. Det får vara högst . Därefter intar man sin plats på podiet. Det betyder att det i början kommer UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 NOVEMBER 2008 BILAGA 6 2008/09:RFR14 att kännas lite ensamt på det stora podiet. Bo och nickar. De har suttit där och ibland känt sig ensamma och ibland vid KU-utfrågningar haft en känsla av Kreml i dukningen. Sedan är det tänkt att ställer en del frågor, och därefter är det tänkt att utskottets ledamöter och slutligen att den inbjudna, kloka publiken ställer frågor. På det sättet jobbar vi oss framåt . Det som är viktigt är att det måste vara slut . Det skulle ha berott på en votering, men är det ingen votering därför att de var snabba i går. Men som ni vet är det inte tillåtet för utskotten att ha några sammanträden när det pågår plenum i kammaren. Det är därför som vi måste hålla oss till de regler som vi själva har satt upp. Välkommen fram och ta över. : Tack för förtroendet. Konstitutionella kontrollfunktioner är allvarliga och viktiga frågor, men de är faktiskt också ganska underhållande tycker i varje fall vi som har samlats . Jag tycker att det här ska bli roligt, och vi har fått en utmärkt promemoria som underlag för överläggningarna. Vi har ont om tid. Som Per berättade har jag fått ett körschema av arrangörerna, och det har alla medverkande fått ta del av. Ett av skälen till att jag har fått det här förtroendet är att jag förväntas att på ett tufft sätt hålla på tidsschemat. Det blir inga pauser. Vi kör , och då är det slut. Utskottet är en garant för regeringsformen, och regeringsformen är en grundlag. Därför kan det te sig naturligt att börja med rättsliga utgångspunkter. Inledare är och båda med ett ärofullt förflutet från KU och med många andra erfarenheter. Ni har fått två frågor. För det första om promemorians framställning är realistisk och för det andra hur man bör se på frågan om enighet och oenighet. : Ordförande, mina damer och herrar! Jag är glad över att jag fick frågan. I varje fall var jag särskilt glad när jag fick den. När man sedan ska agera är det inte alltid lika kul eftersom man då faktiskt måste tänka igenom vad man ska säga. Det har jag försökt att göra. Låt mig börja med kontrollfrågorna. Någon sade att det är mer fokus på kontroll än på vad man åstadkommer politiskt . Det råder inget tvivel om att kontrollintresset har ökat . Jag tänkte disponera inlägget så att jag punktvis kommenterar en hel del av det som står i promemorian. Jag ska också försöka svara på de två frågor vi har fått. Det är bara KU-ledamöterna själva som kan skapa anseende och förtroende för KU:s granskningsverksamhet. Vi kan ställa upp många regler, men de kommer ändå inte att hjälpa. I den faktiska situationen när det blåser i tidningarna gäller det att hålla sig till reglerna och komma ihåg vad KU:s uppgift är. Jag vill också stryka under att granskningen är en uppgift för hela utskottet. Det är inte så att majoritetssidan har en uppgift och oppositionssidan om BILAGA 6 UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 det finns sådana uppdelningar har en annan uppgift i granskningen. utskottet som sådant som ska granska vad statsråden har gjort ur de avseenden som grundlagen säger. En princip som några av oss tyckte var bra under de år som jag har prak- tisk erfarenhet från utskottet och som finns med i promemoriorna är att ut- skottet utskottet i sin helhet ska kunna kritisera statsråd som brustit vid, som det heter, regeringsärendenas handläggning i administrativ mening eller tjänsteutövningen i övrigt. Jag tycker lite grann att det är centralt att komma ihåg detta, särskilt om man sitter på majoritetssidan. Det där leder över till frågan om enighet eller splittring. Det är väl otvivelaktigt så att om utskottet kan samlas runt en förnuftig skrivning om ett speciellt förhållande är det mycket bättre och ger styrka och tyngd åt vad utskottet gör. ligtvis också en del av svårigheten. Jag minns också att det utbredde sig ett oskick att skriva särskilda yttranden. Först var man enig, och sedan pekade man på att man egentligen inte var riktigt enig utan hade en lite Det är klart att det tär på utskottets anseende och förtroen- Jag tillhör också dem som tycker att det inte ska vara någon omröstning om utskottets betänkande i kammaren. Det är utskottet som granskar och som meddelar kammaren vad man har funnit. Slutsatserna får sedan dras i olika politiska grupper och annat. Kammaren, , har också möjligheter att i en skrivelse till regeringen påpeka saker. Men det ska alltså inte vara någon Det var särskilt aktuellt när det var olika majoriteter i kammaren och i utskottet. Men det blir något slags överprövning i kammaren av vad utskottet in corpore har kommit fram till eller om oenigheterna. KU-granskningen ska inte ersätta misstroendeförklaring. Det var aktuellt i samband med tsunamihanteringen. Misstroendeförklaring ska över huvud taget inte beredas i utskott. Det är en rent politisk fråga. många tycker att det finns ett misstroende eller vill pröva den frågan för en regering är det bara att resa den i kammaren, och den ska expedieras omedel- Den behöver från politisk synpunkt inte kvalificeras. Där blev det pro- blem med det upplägg som var, med kommissionen som, enligt min mening, hade ett för stort mandat. Statsråden borde ha undantagits och förbehållits Det är det som är KU:s grundlagsfästa uppgift. enligt min mening, ha ägnat större uppmärksamhet åt tjänstemannasidan. Sedan var det problemen i samband med tsunamifrågan. sade att de ändå är i minoritet och därför är det ingen idé att vi reser en miss- Det är ett sätt att se på det hela, men det skapade inte bättre förutsättningar för KU:s arbete. En annan punkt jag tycker att man ska jobba mer med är att ledamoten som anmäler ska se till att han kvalificerar själva anmälan, inte ber KU att undersöka om det finns något att granska. Jag tycker att utskottet ska kunna avvisa en anmälan efter en utredning där spörsmålet är belyst och man inte behöver ha ytterligare utredning om den saken. UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 NOVEMBER 2008 BILAGA 6 2008/09:RFR14 Jag tycker inte heller att det ska vara en sanningsförsäkran. KU är, som har uttryckt det, ingen domstol. Sanningsförsäkran leder till en rad komplikationer om inställelseskyldighet och annat. Här måste man arbeta med helt andra metoder, det vill säga de som vi har försökt att använda. Vad gäller offentliga utfrågningar ska man försöka undvika utfrågningar av tjänstemän, som tas hit för att möjligen slå undan benen på ett statsråd. Det är inte särskilt bra. I fråga om enighet i utredningar bör man vara samlad i själva besluten om processen. Granskningens viktigaste uppgift är kanske inte att finna fel utan att förebygga fel genom att beslutsfattarna är medvetna om att det kommer att ske en granskning. Det är viktigt. Den stora kontrollmekanismen, som också finns med i grundlagen, är faktiskt folket i allmänna val. : Herr ordförande! Tack för inbjudan att få komma hit. Det är jag hade förmånen att direkt syssla med de grundlagsmässiga frågorna. Det var extra skojigt att få denna möjlighet och anledning att ägna mig åt detta. De två punkter som nämndes av ordföranden tänkte jag göra korta för att sedan nämna sju åtta punkter som jag tycker ska ändras. Som svar på den första frågan kan jag säga att det är en bra promemoria. Den tjänar väl att vara underlag för en diskussion. Som svar på den andra frågan om enighet och oenighet är det självklart att det är jättebra om man är enig, men det är inte lika bra att vara enig om dåliga saker. Därför finns det ibland anledning att föredra oenighet. Det vi diskuterar är saker som har funnits i vårt land . Det är 200-årsjubileum av enväldets avskaffande i vårt land. KU och JO om man inte vill räkna dem som ännu äldre är . Vad gäller KU:s rättsliga granskning menar jag att den bör bibehållas. Man har förstås hävdat att den har blivit onödig, kanske till och med felaktig eller tveksam efter parlamentarismens genomförande, men majoritetsregeringar eller regeringar med mycket starkt stöd som i praktiken har kunnat räkna med att inte fällas i utskottet eftersom majoriteten i normala fall är likadan där. Min första punkt är att politikerna antingen är för eller emot regeringen i normala fall. Möjlighet att få publicitet hemma eller till och med i riksmedierna finns genom att KU-anmäla ett statsråd. Trots allt tycker jag att avgörande skäl talar för att bibehålla den modell vi har, framför allt för att det ska vara avskräckande och förebyggande. Någon sade att det på varje statsråds bord ska stå en skylt: ser dig! Det finns dessutom ett stort symbolvärde i de offentliga utfrågningarna. Det är alldeles klart att det är som kallar till sig statsråden och ställer frågor till dem. Det finns enligt min mening övervägande och starka skäl till att bibehålla detta. BILAGA 6 UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 Min andra punkt berör att bör bli bättre på att uppfölja och ut- Det är mycket svårt att lyfta fram vad som har hänt historiskt i par- Min egen erfarenhet från i landstingsfull- mäktige och här i huset är att vi folkvalda nästan jämt vill tala om fram- tiden och inte om det som har hänt. Som det nämns i promemorian finns det goda skäl för fackutskotten att bli bättre på uppföljning och utvärdering. Min tredje punkt gäller anmälningarnas kvalitet. var inne på den Jag tycker att man ska skärpa kraven på det hela. Man ska i normalfal- let, som också nämns i promemorian, tala om vilken punkt det är man anser att vederbörande statsråd har brutit mot och att det är det man vill ha prövat Den fjärde punkten gäller de så kallade lokutionerna, det vill säga formler- na: förtjänar viss kritik, kan inte undgå kritik, förtjänar allvarlig kritik etcete- Såvitt jag förstår är man på glid bort från dem. Jag är inte övertygad om att det är enbart bra. Det blir lätt en diskussion i kammaren. Man använder sig av dem i syfte att få en text man blir överens om i utskottet. Sedan blir det lätt en debatt i kammaren om huruvida det var kritik eller allvarlig kritik, eller kan- ske majoritetsföreträdarna säger att det var en vänlig hälsning till regeringen att bli ännu bättre. Jag är tveksam till den utvecklingen. Min femte punkt gäller regeringens närvaro vid granskningsdebatterna. Det är tämligen uppenbart att de två gånger eller vad det kan bli som diskuterar granskningen bör en ledande företrädare för reger- ingen vara där, inte minst regeringschefen. Jag i likhet med det är min sjätte punkt är tveksam eller till och med negativ till det som vi har gjort , nämligen att votera om betänkandet. Jag ser ingen stor poäng i detta, utan man kan gärna avstå från det. Min sjunde punkt gäller EU-frågorna. Där har alltför mycket vi- lat på att utrikesfrågor traditionellt är en regeringsuppgift. Det är så numera