eunbil · GX0N230932 · 2009-10-12 00:00:00 — ER har redan erkänt KOM:s uppskattningar på behov av internationellt bidrag om 2020. Viktigt är att estimaten inte bör anses som formellt förslag utan snarare som en indikation på behov. KOM uppskattar EU andel till mellan betingat på olika kriterier, vilket medför 2 till . Utvecklingsländerna behöver medel för kapacitetsuppbyggnad. Betalning kommer att bero av utvecklingsändernas villighet att vidta åtgärder. Angående EU-budgeten ser KOM tre alternativ 1) EU budget, 2) bilateralt bidrag till en EU fond, 3) bidragen baseras på bilaterala bidrag som sker till IFI:s KOM anser dock att EU budget är bästa alternativ. (DK) påminde om att COP15 i nu är bort och i förhandlingarna sker inga stora framsteg just . Positivt är dock att , och har tagit steg framåt - å andra sidan har svårigheter internt och vet ej om de når hela vägen fram med sitt förslag till december. Ett sätt att avancera kan vara en politisk överenskommelse i som sedan fylls med mer konkret innehåll. Han stödde angående konkreta siffror och konditionalitet. Viktiga finansieringsfrågor är 1) fast-start 2) belopp för bidrag, 3) fördelningsnyckel. Vi behöver tydliga budskap på dessa frågor som stark signal till andra parter. Nästa Ekofin bör gå från estimat till förslag. Callesen (DK, ordf i den arbetsgrupp under Ekofin som behandlar klimatfinansiering, JWG ()) informerade med utgångspunkt från det brev som han skickat till KEP och EFK om arbetet i JWG samt förberedelserna av slutsatser inför Ekofin . Han konstaterade att gruppens arbete även har attraherat intresse från länder utanför EU och att de slutsatser vi tar fram även ska ses som kommunikation till andra parter. summerade och betonade att det övergripande målet måste vara att minska utsläppen. Efter att ha deltagit i G20 är intrycket att EU har mycket politiska åtaganden jämfört med övriga parter den stora frågan är inte intern bördefördelning om små belopp den stora frågan är att få i gång och så att vi kan börja göra framsteg i de internationella förhandlingarna. Vi bör genom alla kanaler kommunicera att vi behöver hjälp i de internationella klimatförhandlingarna. Vi behöver tydliga signaler från Ekofin som även blir en referens inför i . höll ett långt anförande om fördelningsnycklar. Han ansåg att vi i klimatpolitiken bör stödja substitutionseffekter men minimera inkomsteffekter, vilket bör beaktas i valet av fördelningsnyckel. BNP är en bra proxy för konsumenters ansvar eftersom den visar på konsumenters aktiviteter. UK har utlokaliserat mycket av sin smutsiga produktion, och därmed sina utsläpp medan konsumtionen är koldioxidintensiv. Han menade att så länge principen om contribution gäller så är PL indifferent till huruvida fördelningsnyckeln baseras på utsläpp eller BNP. Han hade dock tre invändningar: 1) om man lägger för mycket vikt på utsläpp så kommer och ej med i ett globalt avtal om vi då beskär mängden länder som bidrar enligt den nyckeln så kommer speciellt nya medlemsstater få betala mer än annars 2) En fördelningsnyckel bara med BNP/BNI är dåligt för oss och bra för andra parter . Men på lång sikt är BNP inte nödvändigtvis dåligt för oss i och med att de andra ländernas BNP växer fort, 3) Att använda samma nyckel kanske inte är så viktigt inom EUETS är det redan så att en del länder bidrar mer än andra. höll med tidigare talare om att och har kommunicerat att de inte ska göra så mycket innan vi har gjort vårt så kan vi inte fortsätta förhandlingarna. Han menade att vi måste vara mer specifika för att nå fram i förhandlingarna, dels beträffande siffror och bud, dels om hur den finansiella strukturen ska se ut (governance). I bör vi åtminstone ha en tydlig politisk överenskommelse som även tydliggör våra intentioner. Lagarde var tydlig med att klimatfinansiering är för viktigt för att lämnas i miljöministrarnas händer. FR kommer att införa en CO2-skatt och Lagarde vill involvera så många finansministrar som möjligt. KOM bör uppmuntras i arbetet med ett reviderat energiskattedirektiv. Det är trots politiska utmaningar nödvändigt för EU att införa en CO2-skatt. Fullerton framhöll att alternativet till en CO2-skatt eller utsläppshandel är traditionell reglering eller direktiva subventioner vilket är betydligt mer kostsamt. Eftersom intäkterna från en CO2-skatt kan omfördelas till hushåll med lägre inkomster är ökade kostnader för hushåll med låga inkomster inte är ett argument emot införande av en CO2-skatt. summerade sessionen och konstaterade att det hade varit en mycket engagerad och givande diskussion där finansministrarna var eniga om att klimatfrågan och finansiering av klimatåtgärder är en mycket viktiga frågor. Arbetet fortsätter med förberedelserna inför . även viktigt att fortsätta arbetet inom G20 och nästa finansministermöte i . Där kommer vi behöva ett stort engagemang från framförallt . Arbetssession 3 - Sysselsättning inledde med en referens till IMF:s World Economic Outlook som publicerades . Arbetslösheten i väntas stiga och sedan gå tillbaka till samma nivå som före krisen, på medellång sikt. I väntas däremot arbetslösheten fastna på högre nivåer än före krisen, . Den politiska uppgiften för MS är att nu motbevisa IMF:s prognos. Professor () kommenterade kort variationen mellan situationen på arbetsmarknaderna i MS och redogjorde därefter för vilka lärdomar man kan dra av tidigare konjunkturnedgångar och arbetsmarknadspolitikens betydelse. Han konstaterade att det är viktigt att undvika förtidspensionering och sjukbidragsberoende som leder till permanent utanförskap. Istället är det centralt att aktivera de som blir arbetslösa för att behålla anknytningen till arbetsmarknaden; matchning, utbildning, praktik och jobbgarantier framhölls som exempel på bra åtgärder. Nickell avslutade med att konstatera att alla åtgärder bör verka för ökat arbetskraftsutbud på lång sikt. poängterade vikten av att inte göra om tidigare misstag som sänker arbetskraftsutbudet. Det är ekonomiskt och socialt ansvarslöst att vidta åtgärder som leder till sänkt arbetskraftsutbud och permanent utanförskap. De åtgärder som vidtagits verkar vara timely, targeted, temporary men bör fasas ut . Han nämnde ungdomsarbetslösheten som särskilt problematisk då unga saknar anknytning till arbetsmarknaden. Han menade att sunda makroekonomiska ramverk är grunden för att kunna bedriva bra arbetsmarknadspolitik; sunda offentliga finanser är nödvändiga för att kunna skydda individen vid arbetslöshet, i detta sammanhang är exitstrategier viktiga. Givet de konsolideringskrav som väntar MS är det viktigt att skapa incitament för arbete. Att beskatta annat än arbete kan dessutom bidra till arbetet att nå andra politiska mål, såsom minskad koldioxidanvändning. Almunia poängterade att arbetsmarknadspolitiken är ett viktigt led i arbetet med att höja den potentiella tillväxten på medellång sikt. Arbetslösheten kommer att öka ytterligare då vissa kortsiktiga åtgärder som tillfällig arbetstidsförkortning har verkat genom att förhindra massuppsägningar. Åtgärder måste verka för att öka anställningsbarheten så att den cykliska uppgången i arbetslösheten inte blir strukturell. Praktik och incitament för att underlätta mobiliteten är viktigt. Arbetsmarknadens funktionssätt och lönebildningsprocessen bör förbättras. Almunia avslutade med att betona vikten av att genomföra strukturella reformer och reformer av pensionssystemen. påminde om att formella slutsatser inte skulle tas vid mötet, men nämnde vad han ville kommunicera externt som utfall av mötet. Anledningen till att man bedriver expansiv finanspolitik är att en hög arbetslöshet kostar samhället mycket. Med referens till samtalen om exitstrategier under mötets första dag, påpekade han vikten av hög sysselsättningsnivå för att uppnå hållbara offentliga finanser. Aktiv arbetsmarknadspolitik är nödvändig för att behålla arbetskraftens anknytning till arbetsmarknaden och för ett långsiktigt högt arbetskraftsutbud. Detta är viktigt inte minst givet en åldrande befolkning. Trichet uppmärksammande variationen i ungdomsarbetslöshet i MS och menade att systemens olika utformning var en förklarande faktor. Han tyckte att det skulle vara värdefullt att ta fram benchmarks på området. Han nämnde även flexibiliteten i lönebildningsprocessen som förklaring. Därefter följde en diskussion om bland annat insider/outsider-problematiken. Nickell följde upp Trichets kommentar och menade att ett system, där lönebildningen styrs främst av de som är sysselsatta leder till högre arbetslöshet och det blir svårare för arbetslösa att ta sig tillbaka in på arbetsmarknaden när ekonomin återhämtar sig. Almunia gjorde ett inlägg där han meddelade att KOM avser lägga fram en rapport inför det spanska ordförandeskapet hur arbetsmarknaderna ska orienteras till att bli mer konkurrenskraftiga. Det underströks även att denna fråga inte enbart ligger hos arbetsmarknadsministrarna - vi måste snarare koppla ett bredare grepp om frågan för att möjliggöra hållbar tillväxt. Det har tidigare förelegat problem med att sammankoppla arbetsmarknadsanalyser med andra ekonomiska problem, i utformandet av en ny Lissabonstrategi har vi nu möjlighet att integrera dessa med varandra redogjorde för den agerande, att man genomfört åtgärder för att göra det mer lönsamt att arbeta. summerade därefter de två dagarnas möten och tackade alla deltagande.