rfr · GW0WRFR9 · 2009-05-01 00:00:00 — Kriminalvårdens redovisning av sysselsättningen är baserad på uppgifter i ekonomisystemet Agresso över antalet klienter som vid ett eller flera tillfällen har fått ersättning för arbete eller annan ersättningsgrundande sysselsättning. Någon specificering av det faktiska antalet timmar som intagna ägnat åt arbete och annan sysselsättning kan inte göras varför tillförlitligheten till uppgifterna i nedanstående tabell är osäker. En ytterligare faktor som gör det svårt att redovisa sysselsättningens omfattning är att det förekommer att ersättning betalas ut trots att anstalten inte kan erbjuda några arbetsuppgifter. ANDEL ERSATTA SYSSELSÄTTNINGSTIMMAR PÅ ANSTALT AV TOTAL TID (20022006) Brotts- och missbruksrelaterade pro- 196Kling och (2004). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Enligt uppgifter som baseras på Kriminalvårdens uttag av uppgifter från Agresso hade de intagna kvinnorna , sett till fördelningen av ersatta sysselsättningstimmar, en högre andel aktiv sysselsättning jämfört med männen . Av de ersatta sysselsättningstimmarna avsåg brist på sysselsättning för de intagna kvinnorna, vilket kan jämföras för männen. FÖRDELNING AV ERSATTA SYSSELSÄTTNINGSTIMMAR I ANSTALT FÖR KVINNOR OCH MÄN I ANSTALT, 2007 Arbete (inkl. service som t.ex. köksarbete och inre skötsel) Brotts- och missbruksinriktade program Annan strukturerad verksamhet (dvs. social träning, arbets- terapi, skapande verksamhet, självförvaltning m.m.) Brist på sysselsättning (innefattar både brist på program- verksamhet och fyllnadsersättning) Källa: Agresso, Kriminalvården, e-brev . När det gäller sjukskrivningar bland anstaltsintagna visar statistik från Kriminalvården att av samtliga kvinnor som var intagna var sjukskrivna vid något eller några tillfällen. För de intagna männen var andelen sjukskrivna högre och uppgick till . Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att följa upp och utvärdera effektiviseringsarbetet inom . Enligt direktiven199 ska utredningen bl.a. följa upp effektiviseringsarbete och identifiera och analysera ytterligare effektiviseringsmöjligheter. Utredningen lämnade ett delbetänkande, och en slutredovisning ska enligt direktiven göras senast . När det gäller kvalitetsförändringarna i kriminalvården pekar utredningen i sitt delbetänkande bl.a. på att sysselsättningen av de intagna, utslaget på årets , totalt sett har minskat från . Den minskade sysselsättningen gäller enligt utredningen både arbetsdrift, klientutbildning och deltagande i brotts- och missbruksförebyggande program. noterar utredningen en liten uppgång i antalet timmar i påverkansprogram och arbetsdrift som sysselsättningen som helhet, eventuellt på grund av en omläggning av statistiken, minskar. Den sammantagna bild som utredningen ger av kvalitetsutvecklingen i kriminalvården är att säkerheten har ökat men att den rehabiliterande verksamheten blivit eftersatt under den studerade perioden.200 198Kriminalvården, e-brev . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR På anstalterna finns möjligheter till arbete för de intagna. Vilka arbeten som erbjuds intagna varierar mellan olika anstalter. Det kan vara industriellt arbete, jordbruks- och skogsarbete, hantverksarbete eller servicearbete av olika slag. Servicearbetet omfattar lokalvård, mark- och anläggningsarbete, reparation, underhåll, förråds- och trädgårdsarbete, tvätt- och kökshandräckning. Enligt uppgifter finns på kvinnoanstalterna möjlighet att arbeta med antingen montering och förpackning eller tekoindustri. På mansanstalterna som helhet förekommer fler alternativa sysselsättningar än på kvinnoanstalterna. Enligt redovisning förekommer tolv olika typer av arbetsdriftsenheter på mansanstalterna. Det bör noteras att på respektive mansanstalt förekommer vanligtvis en eller två av dessa olika typer av s.k. arbetsdriftsenheter. ARBETSDRIFTSENHETER VID KVINNOANSTALTER RESPEKTIVE Källa: Kriminalvården, e-brev . Vid kvinnoanstalten finns ett antal olika sysselsättningar, bl.a. städning, tvätt och trädgårdsarbete. Anstalten har även i uppdrag från ett företag att förpacka plåster. På grund av utrymmesbrist kan dock endast åtta personer jobba med förpackningsarbete samtidigt.201 Vid anstalten Hällby erbjuds de intagna vid normalbehandlingen olika typer av monteringsarbeten och småindustriellt arbete. fanns ett snickeri och en mekanisk verkstad, men de lades ned då de intagna som befann sig på anstalten inte längre kunde utföra den typen av arbete. Enligt anstaltsledningen är det inte svårt att ordna sysselsättning till de intagna. Det upplevs snarare vara ett problem att bland de intagna finna de som 201 Ljustadalen, intervju . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR kan utföra arbetet.202 Även personalen vid Hinseberg uttrycker att det inte är svårt att finna sysselsättning till de intagna. I själva verket uppges arbetskraften inte räcka till. På Hinseberg finns en verkstad där det görs screentryck på tyg. Där görs också visst monterings- och förpackningsarbete. I verkstaden kommer också den nya klädkollektionen för intagna kvinnor att börja sys upp. Vid Hinseberg finns även möjlighet till utomhusarbete, vilket bl.a. innebär att rensa ogräs och klippa gräsytorna. ägnas arbetet i stället åt t.ex. snöskottning och reparation Härutöver arbetar några av de intagna med tvätt och i köket.203 Vid Hinseberg fanns tidigare möjlighet att arbeta med djurhållning. Det fanns bl.a. får och hästar som de intagna kunde arbeta med och sköta om. togs djurhållningen bort, bl.a. eftersom det inte fanns tillräckligt med personalresurser för att övervaka de intagnas arbete med djurhållningen.204 Kritik mot innehållet i arbetet I en australiensisk studie , där flera kvinnoanstalter undersöktes, konstaterades att de förekommande arbetsuppgifterna var typiskt kvinnliga och att arbetsuppgifterna var av den art som kvinnor ofta utförde i hemmet. Enligt studien var arbetsuppgifterna, bl.a. sömnad och tvätt, sådana som inte bidrog till att kvinnorna skulle bli bättre rustade för arbetsmarknaden efter frigivningen. Kvinnorna vid de studerade anstalterna hävdade att det inte var riktiga arbeten och att arbetsuppgifterna var meningslösa.205 I en svensk studie om kvinnorna på Hinseberg har en likartad kritik framförts mot innehållet i de arbeten som erbjuds.206 Terapienheter och terapiverkstäder är en sysselsättning som inte har samma krav på lönsamhet som arbetsdriften. De riktar sig mot de klienter som av någon anledning inte klarar av traditionellt arbete vid arbetsdriftsenheterna. Arbetsterapi ska genom skapande av konst, hantverksprodukter och liknande alster bidra till att utveckla den intagnes speciella intresse, förmåga och självkänsla. Verksamheten ska präglas av en arbetstränings- och behandlingsmiljö snarare än en produktionsmiljö. Det ställs även lägre krav på prestation vad gäller kvalitet och volymer än vid arbetsdriftsenheterna. Verksamheten ska bedrivas kostnadseffektivt, och enligt regleringsbrevet ska intäkterna ge ett så stort bidrag som möjligt till att täcka de direkta kostnaderna. Terapienheter finns vid anstalterna , , , Ny- , , , Håga och Kirseberg.207 Som framgår av tabellen 202Hällby, intervju . 203Hinseberg, intervju . 204Lindberg (2005). 205Easteal (2001). 206Lindberg (2005). 207Kriminalvården, e-brev . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR nedan bedrivs vid kvinnoanstalterna terapi och hantverk samt handelsträdgårdsverksamhet. TERAPIENHETER/TERAPIVERKSTÄDER VID KVINNOANSTALTER Källa: Kriminalvården, e-brev , och . Krami och /Kvinnokrami Krami är ett samarbete mellan Kriminalvården, Arbetsförmedlingen och . Verksamheten vänder sig till manliga klienter inom kriminalvården som behöver hjälp att komma in på arbetsmarknaden. är en motsvarande verksamhet för kvinnor med den skillnaden att den även omfattar kvinnor som inte har kommit i kontakt med Kriminalvården. Skillnaden har gjorts då det har ansetts att kvinnor kan befinna sig i en utsatt situation även om de inte har kommit i kontakt med Kriminalvården. bedrevs Kramiverksamheter i , , , , , , , och . /Kvinnokrami fanns i och . skrevs 172 personer varav 29 kvinnor () ut till arbete eller utbildning efter deltagande i Krami respektive /Kvinnokrami.208 Företrädare för meddelade i samband med ett möte med uppföljningsgruppen att de i samband med en granskning av Kriminalvårdens samarbete med andra myndigheter inför klienternas frigivning kommer att titta närmare på Kramis verksamhet och hur de arbetar lokalt på ett antal orter i landet.209 208Kriminalvården, e-brev . 209Möte mellan justitieutskottets uppföljningsgrupp och , . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR ANTAL UTSKRIVNA TILL ARBETE ELLER UTBILDNING EFTER DELTAGANDE I KRAMI OCH /KVINNOKRAMI, 2007 Källa: Kriminalvården, e-brev . Krami fanns 2007 förutom på de orter som anges i tabellen ovan även i och . skrevs två personer vardera ut till arbete eller utbildning från Krami i och . Uppmärksamhet har i olika sammanhang riktats mot att många av de intagna på anstalterna har en relativt låg utbildningsnivå och att många saknar fullständig gymnasiekompetens. Endast ett fåtal har gått kurser på universitetet.210 Enligt finns dock inte några uppgifter som kan användas för att med en säkerställd statistisk kvalitet kunna redovisa vilken utbildningsnivå (grundskola, gymnasium, högre utbildning) som de intagna på anstalterna har. I den verkställighetsplan som ska göras för varje klient finns frågor om klientens utbildningsnivå, men enligt Kriminalvården finns det två betydande problem med att hämta kvalitetssäkrad statistik ur verkställighetsplanerna när det gäller utbildningsnivå. Enligt finns det inte några tekniska hinder för att utelämna viss information, t.ex. tidigare sysselsättning och utbildningsnivå i verkställighetsplanen, och det har före- 210 (2005). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR kommit kvalitativa brister i ifyllandet. Enligt blir dessa problem betydande om man ur ett uppföljningsperspektiv exempelvis vill veta klienternas utbildningsnivå före anstaltsvistelsen. Det har dock genomförts ett par studier som kan medverka till att belysa de intagnas utbildningsnivå. I en rapport från Kriminalvården som innefattar en jämförelse av intagna som frigavs och konstateras att trots att utbildningsnivån hos de intagna har ökat , har skillnaderna mellan intagnas utbildningsnivå och utbildningsnivån i riket ökat . Utbildningsnivån och andelen med avbruten utbildning är likartad oavsett de intagna männens och kvinnornas strafftid.211 UTBILDNINGSNIVÅ HOS KLIENTER SOM FRIGAVS I OKTOBER 2002 Andel (%) Avbruten folk- eller grundskola Folkskola högst 7 år Gymnasial yrkesutbildning eller motsvarande Källa: Kling och (2004). Kriminalvården lät 2006 genomföra en mer ingående undersökning om utbildningsbakgrund och studiebehov för de intagna. Undersökningen genomfördes och baserades på en frågeenkät till 960 representativt utvalda intagna, varav kvinnor och män. Resultaten från undersökningen visade att det vid jämförelser mellan intagna kvinnor och män inte framkom några signifikanta skillnader avseende antalet utbildningsår, motiv för studier på anstalt eller upplevelser av studier på anstalt. Enligt undersökningen var utbildningsnivån bland de intagna generellt låg och hade grundskola som högsta fullföljd utbildning.212 En skillnad mellan män och kvinnor som konstaterades i Kriminalvårdens undersökning om utbildningsbakgrund och studiebehov var att intagna kvinnor i större utsträckning än manliga bedömer att den skriftliga språkliga förmågan är mycket bra och att de inte har läs- och skrivsvårigheter. En ytterligare skillnad som konstaterades var att de intagna männen bedömer sin matematiska förmåga mer positivt än de intagna kvinnorna.213 Kriminalvården lät två forskare genomföra en utvärdering av klientutbildningen inom tre av Kriminalvårdens mansanstalter. 211Kling och (2004). 212Kriminalvården (2007c). 213Kriminalvården (2007c). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR att det inte förekommer dyslexi bland en större andel av kriminalvårdens klienter än bland befolkningen i övrigt men att en stor del av klienterna inom kriminalvården har betydande luckor i sin skolutbildning och att dessa till stor del består i brister i elementära färdigheter när det gäller att läsa, skriva och räkna. Forskarna pekade även på att klienternas rätt till utbildning till viss del kan anses vara begränsad.214 Kriminalvården har inte låtit genomföra någon motsvarande studie som belyser förekomst av dyslexi bland intagna kvinnor. Kriminalvårdens modell för klientutbildning Anstalterna tillhandahåller grundläggande och gymnasial utbildning, formell vuxenutbildning i form av svenska för invandrare samt viss yrkesinriktad utbildning. Yrkesinriktade utbildningar är vanligtvis yrkesförberedande och finansieras till största delen av Arbetsförmedlingen. Det finns även vissa möjligheter att under verkställigheten studera kurser på högskole- och universitetsnivå. De sistnämnda utbildningarna ges ofta i form av distanskurser.215 upphandlades utbildning av olika aktörer men en övergång har gjorts till att Kriminalvården nu i stället har eget huvudmannaskap, vilket innebär att verksamheten ska ledas av rektorer och stå under tillsyn. Kriminalvårdens lärcentrummodell innefattar att klienterna oavsett geografisk hemvist ska erbjudas en utbildningsverksamhet som är likvärdig mellan anstalterna och med samhällets kommunala vuxenutbildning. För klientutbildningen har Kriminalvården byggt upp ett nationellt lärarnätverk med fast anställda lärare som har behörighet att undervisa och sätta betyg på gymnasial nivå. Förlagan till Kriminalvårdens lärcentrummodell har hämtats från de lärcentrum som finns inom kommunerna. Klientutbildning bedrivs antingen som närutbildning där de intagna studerar under direkt ledning av läraren på plats eller som distansutbildning där de intagna studerar under ledning av lärare på andra anstalter. All utbildning ska vara lärarledd och en studerande ska även i de fall som ämnesläraren befinner sig på en annan plats alltid ha en utbildad lärare som lokalt stöd. Läraren har ansvar för att se till att studierna bedrivs planenligt. I de fall studier bedrivs av en intagen vars ämneslärare befinner sig på en annan anstalt sker kommunikationen vanligtvis via dator. Det kan även förekomma telefon- och brevkontakt mellan den studerande och ämnesläraren. Sedan fick tillsynsansvar för har myndigheten inte tagit initiativ till någon tillsyns- eller kvalitetsgranskning. Det har inte varit aktuellt då verksamheten vid anstalterna är relativt ny. Däremot har samtal förts angående bl.a. betygsättning, nationella prov, rektorsorganisation och rekrytering av lärare. övertogs ansvaret för tillsynen av den nya myndigheten skolinspektion.216 214Claesson och (2002). 216Skolverket, telefonsamtal . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Enligt saknar myndigheten uppgifter som kan användas för att belysa hur många timmar de intagna använder i genomsnitt för att genomgå utbildning. Den uppgift Kriminalvården kan redovisa är andelen män respektive kvinnor som fått ersättning ur ekonomisystemet för studier . Enligt är denna andel lika stor för de intagna kvinnorna och männen och uppgick till 2007. I årsredovisningen redovisar Kriminalvården att en nedgång kan märkas när det gäller antalet studietimmar. Vidare redovisas att efterfrågan är större än tillgången när det gäller studieplatser.217 Kvinnornas andel av samtliga intagna som deltog i klientutbildning, dvs. grundläggande och gymnasial vuxenutbildning samt högskoleutbildning, uppgick till . ANTAL KVINNOR OCH MÄN SOM DELTOG I KLIENTUTBILDNING Totalt antal deltagare i klientutbildning Källa: Agresso, Kriminalvården, e-brev . Av samtliga anstaltsintagna som läste komvux utgjorde kvinnorna . Som jämförelse kan noteras att sett till hela utgjorde kvinnorna ungefär två tredjedelar av alla som studerade på komvux /07.218 t.o.m. har enligt uppgift från Kriminalvården ca 2 940 personer, varav var kvinnor, deltagit i klientutbildning i form av vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå samt högskolestudier. Dessa studier kan ha pågått under hela eller någon del av perioden. Enligt policy ska de som har kortast studier bakom sig erbjudas studieplats först. Det förekommer dock att intagna studerar på högskolenivå. Enligt ökade antalet studerande på högskola under från ett 20-tal till ca 200 intagna 2006. Ökningen uppges dock ha brutits som en följd av skärpta krav på säkerhet och särskilda tillstånd för användning av Internet.219 Av dem som studerade på högskolenivå var kvinnor. Av de totalt 150 intagna som studerade på högskolenivå var nio kvinnor ().220 Enligt en undersökning från Kriminalvården angående deltagande i utbildning var det mer än hälften av de intagna, , som inte deltog i någon 217Kriminalvården (2008b). 219Kriminalvården (2008b). 220Kriminalvården, e-brev . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR utbildning under anstaltsvistelsen. Den vanligaste orsaken till att de intagna inte deltog i utbildning var avsaknad av studiemotivation. Många intagna angav även att det inte ges möjligheter att studera och att de inte informerats om möjligheterna till studier. Undersökningen visade vidare att de intagna som inte deltog i studier i större utsträckning inte hade fullföljt någon utbildning tidigare eller att de endast hade genomgången folk- eller grundskola som studiebakgrund. Bland dem som inte studerade återfanns många unga intagna och intagna med korta strafftider. Mer än en tredjedel, , av de tillfrågade angav att de studerade under anstaltsvistelsen varav de flesta studerade på gymnasienivå. Enligt undersökningen visade de intagnas upplevelser av utbildning inom anstalt att studierna till stor del fungerar väl.221 I de riktlinjer som Kriminalvården beslutade om 1998 för anstaltsintagna kvinnor anges för arbete och utbildning att Kriminalvården bör ha målsättningen att i samarbete med olika myndigheter erbjuda ökade möjligheter till yrkesutbildningar och att dessa ska vara anpassade till arbetsmarknadens krav, men också till kvinnornas förutsättningar och behov. Yrkesutbildningen ska innehålla såväl en teoretisk som en praktisk del och strävan i utbildningen bör vara att ge kunskaper med gymnasieskola som lägsta nivå.222 Inom finns även centralt finansierade arbetsmarknadsutbildningar. Den lokala arbetsförmedlingen och anstalten diskuterar tillsammans vilka förutsättningar anstalten har för att bedriva arbetsmarknadsutbildning och vilken utbildning som är lämplig för anstalten. Önskemålen lämnas till ett gemensamt arbetsutskott på de två huvudkontoren som gör en nationell bedömning av samtliga förslag och en prioritering efter hur anstalt och lokal arbetsförmedling samarbetat . Regionkontoren har också möjlighet att lämna synpunkter på förslagen innan de fastställs i en samverkansgrupp bestående av Kriminalvården och Arbetsförmedlingen. Det definitiva beslutet fattas av Arbetsförmedlingens generaldirektör. Vid bedömningen av vilka utbildningar som ska genomföras läggs stor vikt vid ett antal punkter: -Arbetsmarknaden ska ha behov av utbildningarna. -Utbildningen ska spridas över hela landet. -Utbildningen ska kunna fortgå . -Ett ordnat samarbete ska finnas mellan kriminalvård och arbetsmarknadsverk på lokal och regional och på länsnivå. -Det ska finnas faktiska möjligheter att genomföra utbildningen på aktuell anstalt, dvs. tillgång till lokaler, maskiner, tillräckliga intagningstider och motivation hos både intagna och personal. -Utbildningen ska främst riktas mot öppna anstalter med fungerande rutiner för utslussning till hemorten. 221Kriminalvården (2007c). 222Kriminalvårdsstyrelsen (1998). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR -Arbetsförmedlingen ska ha fungerande rutiner för överföring av klienter till hemorten. -De anstalter som söker mer än en utbildning måste visa att man har resurser och klientunderlag till detta. -Utbildningen ska så långt som möjligt integreras med arbetsdriften. får detta inte innebära att ny annorlunda utbildning förkastas. -Utbildning kan inte planeras som ersättning för arbetsdrift, eftersom det inte går att garantera att anstalten tilldelas utbildning. beviljade dåvarande för arbetsmarknadsutbildning i anstalt, varav (7,) gick till kvinnoanstalterna. Medlen fördelades mellan tre kvinnoanstalter där Hinseberg fick för utbildning inom park och trädgård, Ljustadalen för utbildning inom storkök och för kock/storköksutbildning.223 Dessutom beviljade dåvarande i medel till truckförarutbildning på för cirka 150 000 kr.224 Flera av dem som genomgått kock/storköksutbildning vid Ljustadalen uppges därefter ha fått en för utbildningen relevant anställning inom ramen för utökad frigång. Enligt anstaltsledningen vore det ur sysselsättningssynpunkt önskvärt att placera kvinnorna på de anstalter som kan erbjuda relevant arbetsmarknadsutbildning. Det har dock visat sig svårt att motivera kvinnorna om avståndet mellan en sådan anstalt och familjen är långt.225 deltog totalt 1 146 intagna, varav 75 kvinnor, i arbetsmarknadsutbildning. Detta kan jämföras med året innan då 1 604 intagna, varav 81 kvinnor, bedrev yrkesinriktad utbildning. Enligt redovisning minskade antalet timmar i yrkesinriktade utbildningar med 11 283 mellan åren 2006 och 2007.226 I samband med uppföljningsgruppens besök vid anstalten Färingsö efterfrågade de intagna fler arbetsmarknadsutbildningar. De uttryckte också en upplevelse av att utbudet är större för manliga intagna.227 Enligt avser myndigheten att satsa något mer på arbetsmarknadsutbildning för kvinnor, vilket kommer att betyda att deras procentuella del av utbildningen går från att jämförelsevis stämma med antalet intagna till att bli lite högre till kvinnornas fördel. Enligt uppgift från handläggaren har Kriminalvårdens egen utbildning motsvarande komvux medfört att det går att se ett större intresse från kvinnorna att studera och ta betyg, för att på det sättet stå sig bättre i konkurrensen när de friges.228 ställdes en skriftlig fråga om vilka åtgärder justitieministern avsåg att vidta för att fler kvinnor inom kriminalvården ska erbjudas kvalificerad yrkesutbildning. I svaret nämnde ministern bl.a. det åtgärdspaket som 223Kriminalvården, e-brev, . 224Kriminalvården, e-brev . 225Ljustadalen, intervju . 226Kriminalvårdens årsredovisning (2008a). 227Uppföljningsgruppens studiebesök vid kvinnoanstalten , . 228Kriminalvården, telefonsamtal . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR innebär att kriminalvårdens klienter fr.o.m. kan få ta del av nystartsjobb, jobb- och utvecklingsgaranti och jobbgaranti för unga.229 Kriminalvårdens och Arbetsförmedlingens nya samverkansavtal som innebär att särskilda kontaktpersoner för kriminalvårdens klienter ska utses på båda myndigheterna lyftes också fram i svaret.230 I budgetpropositionen presenterade regeringen ett paket som syftar till att utöka och uppvärdera svensk yrkesutbildning. Totalt satsas på gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial yrkesutbildning inom komvux och yrkeshögskola.231 Enligt uppgift från är det dock oklart om dessa resurser även kan komma att användas för utbildningar inom kriminalvården.232 Kostnader för Kriminalvårdens programverksamhet Kriminalvårdens programverksamhet på anstalt omfattar arbete, klientutbildning, brotts- och missbruksrelaterade program samt annan strukturerad verksamhet. Vid de öppna kvinnoanstalterna står programverksamheten för av den totala anstaltskostnaden medan motsvarande andel för intagna män uppgår till . Programverksamhetens andel av den totala kostnaden uppgår för de slutna kvinnoanstalterna till jämfört för männen. KOSTNADER FÖR KRIMINALVÅRDENS PROGRAMVERKSAMHET PÅ ANSTALT, 2007 Total kostnad (exkl. overheadkostnader) för Medelkostnad per dag och plats Programverksamhetens andel av totala kostnaden Källa: Kriminalvården, e-brev .