eunbil · GX0N2321BD · 2009-11-17 00:00:00 — Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur) Rubrik: Ett förnyat ramverk för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010-2018) - 15131/09 Utkast till rådsresolution om ett förnyat ramverk för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet(2010-2018) - 15452/09 Bakgrundsdokument för ungdomsministrarnas diskussion om det förnyade ramverket - Fakta-PM Integrations- och jämställdhetsdepartementet 2008/09: FPM129 Meddelande om ett nytt europeiskt ramverk på ungdomsområdet behandlad vid samråd med : . Bakgrund 2005 fastställdes i en rådsresolution att ramverket för EU-samarbetet på ungdomsområdet skulle utvärderas . Utvärdering av samarbetet ägde rum i medlemsstaterna och början av 2009. Med utgångspunkt i utvärderingarna, samt konsultationer med ungdomar och experter på ungdomsområdet, presenterade kommissionen meddelandet En EU-strategi för ungdomar Satsa på ungdomars egna möjligheter, en förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor. Utöver en kort sammanfattning av utvärderingarna innehöll meddelandet förslag inför det framtida EU-samarbetet på ungdomsområdet. Meddelandet utgör det viktigaste underlaget för det föreliggande utkastet till resolution. Vid rådsmötet antog ungdomsministrarna rådsslutsatser om utvärderingarna och hade allmän diskussion om det framtida samarbetet. I slutsatserna om utvärderingen konstaterades det bland annat att en gedigen grund för samarbetet på ungdomsområdet har lagts, att utvecklingen av nationell ungdomspolitik i EU:s medlemsländer har stärkts, att kunskaps- och erfarenhetsutbytet mellan medlemsstater har underlättats samt att kunskapen om ungdomars livsvillkor, värderingar och attityder har ökat. Vidare sades det att den europeiska ungdomspakten har bidragit till genomförandet av målen i Lissabonstrategin och förstärkt integreringen av ungdomsfrågor på andra politikområden, samt att behovet av att involvera unga i beslut som berör dem har bekräftats. konstaterades det att det finns utrymme för förbättringar i ett nytt ramverk för samarbetet bland annat vad gäller tydlighet i mål, metoder och uppföljning. Europeiska ungdomsrapporten visar att de flesta ungdomarna i EU har goda levnadsvillkor. Men, när det gäller utvecklingen på vissa områden, är bilden inte helt positiv. a. visar rapporten att 1 av 5 barn inte har grundläggande kunskaper i läsning och räkning och att en tredjedel av ungdomarna varken är i utbildning eller i arbete. Ungdomsarbetslösheten var redan innan den ekonomiska krisen mer än dubbelt så hög som den i den övriga befolkningen och av ungdomarna i åldern 18-24 riskerar fattigdom. Mot denna bakgrund är ministrarna också eniga om att det framtida samarbetet måste leverera tydligare resultat vad gäller att förbättra ungas levnadsvillkor i EU. I samband med antagandet av resolutionen om det framtida ramverket planeras också en diskussion på samma tema. Vidare antas, med utgångspunkt i resolutionen, ett kort meddelande till Europeiska rådets möte , om ett fortsatt ungdomsperspektiv i post-Lissabonprocessen. Rättslig grund och beslutsförfarande Det ungdomspolitiska samarbetet styrs av artikel 149 i EG-fördraget och för antagande av rådsresolutioner krävs enhällighet. Svensk ståndpunkt utgångspunkt är att ungdomspolitiken är en nationell angelägenhet, men att ungdomssamarbetet genom bland annat kunskaps- och erfarenhetsutbyten, tillför ett tydligt mervärde för utvecklingen av ungdomspolitiken i EU:s medlemsstater och att det därmed bidrar till att förbättra ungas levnadsvillkor i . Att satsa på unga, inte minst mot bakgrund av den ekonomiska krisen, är viktigt både för unga själva och för en hållbar utveckling och tillväxt i EU. vill därför bidra till att beslut fattas om ett förbättrat och mer effektivt framtida samarbetet . I förhållande till kommissionens förslag i meddelandet ställde sig , i likhet med övriga medlemsstater, bakom den generella inriktningen av förslagen. Saker som har ansett kunde förbättras, och som ordförandeland försökt åtgärda, har varit att förtydliga de föreslagna målen och målstrukturen, liksom vissa frågor vad gäller implementeringen och uppföljningen av ramverket. Regeringen ställde också sig kritisk till att förslagen i meddelandet nästan helt saknar ett jämställdhetsperspektiv och också generellt en analys av att ungdomar kan ha olika möjligheter p.g.a. faktorer såsom kön, ålder, socioekonomiska förutsättningar, bostadsort, sexuell läggning, eventuellt funktionshinder osv. har därför i det föreliggande utkastet till rådsresolution tydligare integrerat ett jämställdhets-, mångfalds- och icke-diskrimineringsperspektiv. Detta har välkomnats av såväl övriga medlemsstater, som av kommissionen. inställning Frågan är inte föremål för medbeslutande med . Parlamentets avser ändå att yttra sig över kommissionens meddelande, men ett betänkande presenteras först och påverkar inte resolutionens innehåll. Förslaget I resolutionen fastställs ett långsiktigt ramverk för samarbetet . Arbetet delas in i tre treårscykler, med särskilda prioriteringar för varje period som antas av rådet. - Att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden. - Att främja alls ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. 8 arbetsområden identifieras: Utbildning och yrkesutbildning Sysselsättning och entreprenörskap Hälsa och välbefinnande Deltagande Volontäraktiviteter Social delaktighet Unga och världen Kreativitet och kultur Flertalet av dessa teman har på olika sätt berörts även i det tidigare samarbetet, men det område som kallas Unga och världen är nytt. I bilaga 1 till resolutionen anges mål för varje arbetsområde och ett antal tänkbara åtgärder, som kan vidtas av medlemsstaterna och/eller kommissionen, listas. För att uppnå de övergripande målen anges att det krävs två olika typer av insatser. Dels specifika insatser riktade mot ungdomar på områden såsom icke-formellt lärande, deltagande, volontäraktiviteter osv. Dels mainstreaminginsatser för att integrera ett ungdomsperspektiv på relevanta politikområden såsom arbetsmarknad, utbildning, hälsa, kultur osv. Nytt i detta ramverk är att ett antal principer fastställs som ska beaktas i all politik och alla insatser för unga. Det understryks att det europeiska ungdomspolitiska samarbetet ska vara fast förankrat i det internationella systemet för skydd av mänskliga rättigheter. Det anges att man i all politik och insatser för unga ska a) främja jämtställdhet och motverka alla former av diskriminering, b) beakta att unga beroende av olika faktorer kan ha olika levnadsvillkor, behov och attityder och att unga med färre möjligheter särkskilt ska beaktas, samt c) att unga ska erkännas som en resurs i samhället och att ungas rätt till deltagande ska upprätthålls och främjas. När det gäller metoder och instruments läggs ett mer integrerat ramverk för samarbetet fast. Samarbetet ska även fortsatt ske inom ramen för den öppna samordningsmetoden, men med förbättrade instrument som ska kunna komplettera varandra bättre. Nytt är att samarbetet kan ske mellan alla medlemsstater, eller mellan ett mer begränsat antal medlemsstater i s.k. kluster, utifrån nationella prioriteringar. Samarbetets tvärsektoriella karaktär befästs, liksom att samarbetet bör vara kunskapsbaserat. Ett mer strukturerat erfarenhetsutbyte upprättas, liksom en gemensam rapportering från Rådet och kommissionen . Vikten av en tydlig uppföljning av samarbetet understryks och på ungdomsområdet kommer behovet av indikatorer för att belysa vissa avseenden av ungas levnadsvillkor att ses över. Formerna för den strukturerade dialogen med unga, som inrättades 2006, och som fungerar som ett forum för kontinuerlig diskussion med unga och ungdomsorganisationer om samarbetet, förtydligas och förstärks. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget har inga effekter på svenska regler. Ekonomiska konsekvenser Antagande av resolutionen innebär inga direkta budgetära konsekvenser. Eventuella finansiella konsekvenser ska hanteras i linje med de principer om neutralitet för statsbudgeten som slås fast i propositionen (1994/95:40) om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. Övrigt I såväl den svenska nationella ungdomspolitiken, som i EU-samarbetet på ungdomsområdet, är delaktighetsperspektivet mycket viktigt. Unga har konsulterats löpande i processen med att ta fram ett nytt ramverk för det ungdomspolitiska samarbetet. Bland annat arrangerade Integrations- och jämställdhetsdepartementet, i samarbete med för ungdomsorganisationer och , en svensk ordförandeskapskonferens i om det framtida ungdomssamarbetet i EU. Konferensen var det sista tillfället för en bredare konsultation med ungdomar från alla EU:s medlemsländer, EFTA och kandidatländer, innan det formella beslutet om ett nytt ramverk fattas vid rådsmötet . Vid konferensen diskuterade ungdomsrepresentanter, generaldirektörer och tjänstemän med ansvar för ungdomsfrågor, forskare och andra experter tillsammans hur vi på bästa sätt kan arbeta för att förbättra levnadsvillkoren för unga i . 2005/C 292/03