eunbil · GW0N145ADC · 2009-01-01 00:00:00 — Vid anslutning till konventionen (eller därefter) kan en konventionspart skriftligen förklara att den godtar en eller flera av fyra angivna tvistlösningsmekanismer. Havsrättsdomstolen invigdes och har behandlat 15 mål. har aviserat att man vill informera om verksamheten vid den i . anser att domstolen utgör ett kostnadseffektivt sätt att lösa havsrättsliga tvister samt en kompetent uttolkare av konventionen och att domstolen borde användas oftare. Svensk ståndpunkt instämmer i att Havsrättsdomstolen spelar en viktig roll som tvistlösningsmekanism och som uttolkare av Havsrätten. valde dock i samband med ratifikationen av Havsrättskonventionen att ange i (ICJ) som tvistlösningsorgan. Skälet till detta var att Havsrättsdomstolen ännu inte upprättats och man ville avvakta hur dess arbete utvecklades. GEMENSAMMA KOMMITTÉN PÅ MINISTERNIVÅ Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning, bilaga 1. SIS II - lägesrapport - (ev.) utkast till rådets slutsatser om SIS II (falsk B-punkt) (sr ) Syftet med behandlingen i rådet Lägesrapport samt antagande av rådsslutsatser. Bakgrund Schengens informationssystem (SIS) är det gemensamma efterlysnings- och spaningsregister som används av länderna som deltar i . Utvecklingen av nästa generation av systemet (SIS II) pågår under kommissionens ledning. Utvecklingen av systemet har kantats av ett flertal förseningar. upptäcktes allvarliga fel i den centrala mjukvaran som slutligen ledde till att den kontrakterade leverantören (HP-Steria) inte kunde passera ett kontraktsbundet systemtest med godkänt resultat. Detta innebar i sin tur att den övergripande tidsplanen med planerad driftsättning måste överges. Det tjeckiska ordförandeskapet har presenterat en strategi för det fortsatta arbetet. Strategins huvuddrag innebär sammanfattningsvis att: Styrningen av SIS förstärks och förändras bl.a. genom att ett antal experter från medlemsstaterna knyts till kommissions projektstyrning och bildar ett advisory-board. En djupanalys av roten till de tekniska problemen genomförs och om möjligt åtgärdas problemen (av ). En övergripande plan för tester tas fram. En modell för en alternativ teknisk lösning, baserad på SIS 1+ tas fram inom rådsstrukturen. De två lösningarna, dvs. nuvarande SIS II och den alternativa tekniska lösningen, utvärderas enligt gemensamma kriterier som omfattar politiska/legala, ekonomiska och tekniska konsekvenser. Vid ett extrainsatt rådsmöte eller senast vid ordinarie möte kommer resultatet av vidtagna åtgärder presenteras och rådet ges möjlighet att besluta i vilken riktning projektet ska drivas vidare. Det är sannolikt att rådsslutsatserna kommer formalisera den strategi som ordförandeskapet har presenterat. Syftet med behandlingen i rådet är att rådsslutsatserna ska godkännas. Svensk ståndpunkt fortsatta ambition är att arbetet med att ta fram nästa generation av SIS ska kunna avslutas på ett framgångsrikt sätt . välkomnar därför att en grundlig genomlysning av alternativa vägar görs och att rådet får ett bra beslutsunderlag för att ta ställning till projektets fortsättning. Förutsatt att rådsslutsatserna huvudsakligen överensstämmer med den strategi som ordförandeskapet har presenterat bör godkänna dessa. VIS Lägesrapport (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport Bakgrund VIS-förordningen som omfattar bestämmelser rörande översändande och utbyte av uppgifter om viseringsansökningar inkluderande biometri (fingeravtryck och ansiktsfotografi) antogs . Systemet ska enligt kommissionens nuvarande tidsplan driftsättas . Kommissionen väntas föreslå att datum för driftstarten flyttas fram till . Arbetet med utvecklingen och tester av det centrala och de nationella VIS systemen beräknas då vara klart. För att koordinera utrullningen av VIS antogs vid rådsslutsatser om att inrätta en s.k. Friends of the Presidency on the VIS arbetsgrupp. Gruppen ska vara ett stöd för utvecklingen och tillämpningen av de nationella delarna för användning och anslutning till VIS i medlemsstaterna. Svensk ståndpunkt som ligger långt framme i förberedelserna för VIS nationellt stödjer ordförandeskapets arbete med medlemsstaternas VIS-förberedelser. Det är viktigt att driftstarten av VIS inte försenas ytterligare. (ev.) Utkast till och rådets förordning om införande av en gemenskapskodex om viseringar (sr ) Se punkt 4 ovan. (ev.) Förslag till införande av en mekanism för att hantera storskaliga IT-system föredragning av kommissionen (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Informations- och presentationspunkt. Bakgrund Kommissionen har enligt underhandsuppgifter för avsikt att presentera ett förslag till en ny europeisk myndighet med huvudsaklig uppgift att förvalta de gemensamma datasystem som tas fram inom EU på området för rättsliga och inrikes frågor. I första hand torde man avse Schengens informationssystem (SIS II), det gemensamma systemet för viseringar (VIS) och databasen med fingeravtryck till stöd för asylförfarandet (Eurodac), men även andra system torde kunna bli aktuella för en framtida förvaltningsmyndighet. Förslaget är ännu inte presenterat så innehållet är okänt. Enligt obekräftade uppgifter ska kommissionen anta förslaget . Vid rådets möte förväntas således en första presentation av förslaget. Svensk ståndpunkt En övergripande synpunkt är att det föreligger ett faktiskt behov av att förvalta de system som är under framtagande i EU. Förslaget, inklusive bl.a. ekonomiska konsekvenser och dataskyddsaspekter av olika alternativa förslag, måste analyseras innan kan ta ställning till central förvaltning och inrättande av en ny myndighet. Se vidare i bifogad promemoria. Schengenutvärdering av - Informationspunkt (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten med behandlingen vid den gemensamma kommittén är att informera om och diskutera återinspektionen som då har ägt rum, vilket ligger till grund för det slutliga lyftandet av personkontroll. Bakgrund Frågan handlar om de avslutande åtgärderna i syfte att ansluta till . De sista momenten av ett kandidatlands anslutningsprocess utgörs av att rådet först antar slutsatser där man efter en genomförd utvärdering kan konstatera att landet ifråga har förmåga att tillämpa på ett korrekt sätt. Därefter kan rådet besluta att ska tillämpas i sin helhet mellan kandidatlandet och övriga Schengenländer. Den mest påtagliga konsekvensen därav är att personkontrollen vid gränserna mellan länderna upphör. och EU ingick 2004 ett avtal om anslutning till Schengenområdet. Avtalets godkännande behandlades i prop. 2005/06:194. förmåga att tillämpa på ett korrekt sätt utvärderades . Genom utvärderingsprocessen uppdagades vissa brister beträffande luftgränser som krävde ombyggnader av terminaler på ett antal flygplatser. Beträffande övriga utvärderade områden fann inte utvärderingsgruppen några brister som hindrade att anslöts till Schengenområdet. antog rådet rådsslutsatser kring förmåga att tillämpa liksom rådsbeslutet om full tillämpning av i förhållande till från . Det beslutades att gränskontrollen skulle lyftas i två steg. Det innebar att personkontrollen vid landgräns lyftes , vilket medförde att även övriga Schengenregler började tillämpas. , förutsatt att ombyggnationerna av terminalbyggnader har färdigställts, lyfts kontrollen vid luftgränsen. Återinspektionen av flygplatserna ägde rum . Svensk ståndpunkt Under förutsättning att man vid återinspektionen av konstaterat att bristerna beträffande luftgränser som krävde ombyggnader av terminaler på ett antal flygplatser åtgärdats kan godkänna att personkontrollen vid luftgräns lyfts som planerat . Om åtgärder inte vidtagits kan stödja ett senare datum för att ta bort personkontrollen vid luftgränsen. Några övriga frågor har inte presenterats.