rfr · GX0WRFR1 · 2009-11-26 00:00:00 — Det finns inte förutsättningar för det, man måste helt enkelt anpassa sig till våra villkor om det ska bli ordentlig fart på detta. Några detaljhandlare gör det men många gör det inte.152 Svensk dagligvaruhandel har i uppföljningen framfört att man aktivt arbetar med att förbättra de logistiska lösningarna mellan små företag och handeln, vilket sker via ett dotterbolag.153 I uppföljningen har det från gjorts bedömningen att det i allmänhet är god tillgång på lokala småskaligt tillverkade livsmedel i kommunens livsmedelsbutiker. konstaterar kommunens näringslivsenhet att den lokala marknaden i dock av befolkningsmässiga skäl är begränsad. konstaterar att det är ett problem att de lokala handlarna i kommunen har svårt att klara konkurrensen från stormarknader i omgivande större städer och att marknaden för småskaligt producerade livsmedel torde vara begränsad. 151Livsmedelssverige, 2008. 152Sveriges Gårdsmejerister, enkätsvar . 153Dotterbolaget ingår i en världsomspännande organisation som utvecklar standarder för varu- och informationsflöden. 6 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS BETYDELSE OCH FRAMTID menar att det är positivt att det finns viss tillgång till småskaligt producerad mat i bl.a. livsmedelsbutiker. Från kommun har konstaterats att produkterna oftast säljs vid gården eller på marknader och mässor, dels eftersom mängden produkter är för liten, dels eftersom detaljhandeln ställer krav på producenterna som innebär avgifter för att ta in deras produkter i butik. Tillgången till småskaligt producerad mat i lokala butiker i är begränsad och kan förbättras avsevärt. Handelns krav på datoriserade inköpsrutiner m.m. Handeln bygger till stor del på elektroniska lösningar, där marknadsföring, beställningar, fakturering, returhantering och streckkoder m.m. ingår i ett system. För dagligvaruhandeln har en särskild EDI-standard utvecklats som är gemensam för samtliga handelskedjor.154 I ett av de underlag som Svensk dagligvaruhandel har översänt till utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp ges ett exempel från ett mejeri i i : Större delen av försäljningen sker i och . Företaget ringer till sina kunder för att ta upp beställningar. Undantaget är Nord som mejeriet kommunicerar med via . Mejeriet får order från de enskilda genom datorn. När det sker skickar mejeriet en orderbekräftelse. Mejeriet packar ordern och sänder en leveransavisering till butiken. Sedan skickar mejeriet ostarna. Allt går mycket smidigt. Mejeriet slipper ringa till butikerna. Faktureringen tjänar mejeriet mest tid på. Fakturorna skapas och skickas automatiskt. Dessutom spar mejeriet in portot.155 Handeln kräver ofta att producenter är anslutna till system för ordermottagning och fakturering. För handelns del innebär detta bl.a. en enklare administration och enklare kassahantering med streckkodsmärkta produkter. I en rapport från Livsmedelssverige pekas på att för livsmedelsproducenten innebär datoriseringen höga engångskostnader, men att den kan ge billigare och effektivare administration.156 Från de småskaliga företagen har framförts kritik mot att handelns krav på kostar mycket. Eldrimner har haft möten med representanter för handeln för att diskutera EDI-frågor. Eldrimner har beskrivit det som att mötet mellan stora logistikföretag och de allra minsta producenterna inte alltid går smidigt trots goda ambitioner på bägge sidor.157 I uppföljningen har i , och framfört att butikernas system är för kostsamma: Man kräver stora investeringar i teknik av producenterna för att anpassa inköpen till sin kedja, investeringar som man lägger på producenterna. 154Electronic Data Interchange () innebär överföring av strukturerad information enligt ett överenskommet format, ofta överföring mellan företag av information om t.ex. lagersaldon, kataloginformation, order, orderbekräftelse, leveransaviseringar och fakturor. 155Svensk dagligvaruhandel, enkätsvar, samt GS1 Fokus, 2009. 156Livsmedelssverige, 2008. 157Eldrimner, 2008 (Nyhetsblad nr 2). 6 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS BETYDELSE OCH FRAMTID Handeln har inte heller ett enhetligt system, utan vill man leverera till mer än en kedja måste man investera i flera system.158 Handelns krav på certifiering av småskaligt producerade livsmedel För att ett företag ska kunna sälja sina produkter till dagligvaruhandeln kräver handeln allt oftare att livsmedelsföretagare ska ha en certifierad produktion. Av livsmedelsindustrin krävs ofta certifiering med internationella standarder som t.ex. ISO 22 000 och BRC,159 men för mindre verksamheter som t.ex. småskalig produktion har dagligvaruhandeln haft egna system för att kvalitetssäkra sina leverantörer.160 Exempelvis Ica formulerar sina krav på följande sätt: Alla livsmedelsleverantörer till ICA ska vara certifierade enligt en tredjepartsstandard men vi har extra höga krav på våra leverantörer av våra egna varor. De ska vara certifierade enligt någon av GFSI:s (Safety Initiative) godkända standarder för produktion av livsmedel. Vi godkänner även ISO 22000. De ska också leva upp till ICA:s höga krav på djuromsorg, miljöarbete och socialt ansvar.161 I uppföljningen har flera aktörer pekat på handelns krav på certifiering som ett problem. Flera aktörer har uppgett att en orsak till handelns krav på certifiering är att man inte litar på den kontroll som kommunerna gör och att man därför vill göra egna kontroller. Livsmedelssverige har i en utredning kunnat konstatera att ingen av handelskedjorna tillämpar några andra krav utöver dem som gäller enligt EG-förordningar och svensk lagstiftning. Från de småskaliga företagen har framförts kritik mot att handelns kontroller innebär höga kostnader för producenterna. Exempelvis i län menar att ceritifieringen innebär att den småskaliga livsmedelsproducenten blir föremål för dubbel kontroll och högre kostnader: Certifieringen innebär att certifieringsföretaget bedömer att det lilla livsmedelsföretaget följer lagen. Det lilla företaget får alltså betala dels för kommunens tillsyn och dels för certifieringsföretagets tillsyn. Det blir för dyrt för ett litet företag. Företagarna tycker att det ska räcka med en tillsyn.162 En tjänsteman i kommun har i uppföljningen framfört att producenterna upplever det som att produkterna inte är säljbara utan vissa etiketter och stämplar. Tjänstemannen menar att den administrativa och ekonomiska bördan inte uppvägs av det extra som en certifiering tillför prismässigt. Även bl.a. Eldrimner konstaterar att ett av de stora problemen för livsmedelsföreta- 158Hushållningssällskapet i , och , enkätsvar . 159ISO 22 000 är ett ledningssystem för livsmedelsäkerhet. Standarden ersätter tidigare nationella standarder och har varit i kraft . Utmärkande för standarden är arbetet med riskbaserad styrning enligt modellen HACCP. BRC Global Standard livsmedel är en annan internationell standard för styrning av hygien och kvalitet i livsmedelsföretag. 160Se t.ex. webbplatsen . 162Länsstyrelsen i län, e-brev . 6 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS BETYDELSE OCH FRAMTID gen är att handeln kräver en speciell livsmedelscertifiering som ska verifiera att företaget följer livsmedelslagstiftningen. Eldrimner menar att certifieringen tas fram eftersom handeln har uppmärksammat att kontrollen är mycket skiftande både i utförande och kontinuitet över landet. Liksom flera andra aktörer har Eldrimner framfört att det borde räcka med ett kontrollsystem: antingen den offentliga kontrollen eller handelns certifieringssystem.163 För de småskaliga livsmedelsföretagen innebär detta att de kan få dubbla kostnader dels för den offentliga kontrollen, dels för certifieringsföretagets insatser vilket är extra kostsamt för små företag. Flera småskaliga företag har framfört att kostnaderna är höga. För att förbättra livsmedelskontrollen har Eldrimner därför börjat med utbildningar för de kommunala livsmedelsinspektörerna: Här finns ett stort vakuum, som medför att de stora livsmedelskedjorna och matgrossisterna inte godkänner kommunernas kontroller utan kräver egna certifieringar. Det innebär i sin tur stora kostnader för mathantverkarna. Frågan har diskuterats ingående vid seminarier som Eldrimner anordnat och där alla berörda parter deltagit. Ett resultat av dessa och av den dialog som Eldrimner fört med är att verket nu tillsatt en utredning kring frågan. Förhoppningsvis kan det leda till en snar lösning på problemen.164 Enligt Livsmedelssverige är handeln väl medveten om att certifieringskraven för småskaliga företag är både dyra och administrativt betungande. Handeln har därför deltagit i ett utvecklingsarbete i syfte att ta fram ett gemensamt system som den småskaliga livsmedelsproduktionen kan använda oavsett vilken handelskedja som de levererar till. Enligt uppgift har Ica, Coop, och samt branschföreträdare varit med i utvecklingsarbetet. började en ny standard för produktsäkerhet att gälla som syftar till att underlätta för lokala och närproducerande livsmedelsföretag. Livsmedelsförädling har tagits fram av Sigill Kvalitetssystem AB.165 Enligt uppgift från Sigill Kvalitetssystem har ett femtiotal småskaliga livsmedelsföretag certifierats enligt standarden. Svenskt Sigill har beskrivit bakgrunden på följande sätt: Intresset för närproducerad och småskaligt förädlad mat växer. I takt med detta ökar också handelns intresse för att de mindre livsmedelsföretagen ska vara certifierade. För mindre företag har det tidigare varit kostsamt och krångligt att införa de standarder som funnits då de varit anpassade för större livsmedelsindustrier.166 163Eldrimner, 2008 (Nyhetsblad nr 2 och nr 3). 164Länsstyrelsen i , e-brev . 165Sigill är ett dotterföretag till LRF som bl.a. driver Märket Svenskt Sigill. 6 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS BETYDELSE OCH FRAMTID Det har i olika utredningar pekats på att småskaligt producerade livsmedel har haft svårt att komma med på sortimentslistor hos olika handelskedjor och att hävda sig i butikshyllorna. Det har bl.a. handlat om att producenterna har haft ett för litet och ojämnt utbud och att transporterna har varit ett problem. Livsmedelssverige har i en utredning konstaterat att det är ett problem för såväl konsumenterna som handeln att hitta de småskaliga företagen och deras produkter. I en utredning har bl.a. pekats på att de centraliserade kanalerna för inköp lätt kan leda till glapp i butiken vad gäller kunskap om det lokala utbudet och att det ställer större krav på både den enskilda butiken och lokala leverantörer att agera. I uppföljningen har Svensk dagligvaruhandel framfört flera exempel på hur handeln arbetar med att hitta de småskaliga företagen. startade ett projekt för att förbättra och fördjupa relationerna med lokala och regionala leverantörer. Bland annat har ett regionalt råd inrättats som ska ge kunskap om de lokala marknaderna. En central del av projektet går ut på att alla dessa leverantörer ska börja kommunicera genom . Ett annat exempel handlar om ett samarbete mellan Ica och LRF som bl.a. har utmynnat i en logistiklösning som innebär att småskaliga livsmedelsföretag bara behöver transportera sina produkter till en gemensam s.k. transporthubb. Från hubben samtransporteras produkterna till en av Icas lagerenheter. Därifrån distribueras de vidare till butiker tillsammans med Icas ordinarie sortiment. Kommunikationen mellan leverantörer och butiker sker genom en webbplats på Internet som Ica öppnade . För att testa modellen har LRF och Ica startat ett pilotprojekt i tillsammans med 15 småskaliga livsmedelsföretag. 6.3 Framtidsutsikterna för småskalig livsmedelsproduktion Den småskaliga livsmedelsproduktionens fortsatta utvecklingsmöjligheter Som framgått av avsnitt 5.4 saknas statistik över utvecklingen för den småskaliga livsmedelsproduktionen. I uppföljningen har dock i uppgett att det inom mjölkområdet har vuxit fram ett 100-tal gårds- och bymejerier som alla hantverksmässigt förädlar mjölken till olika ostar, glass m.m. Cirka 40 av dessa mejerier är belägna i . uppskattar att det finns totalt ca 1 000 mathantverksföretag som förädlar bär, grönsaker, mjölk, kött och fisk i hela landet. Eldrimner genomförde omfattande dialoger med företagare och kom då fram till målsättningen att tiodubbla antalet mathantverksföretag så att det ska finnas ca 10 000 företag omkring 2020. 6 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS BETYDELSE OCH FRAMTID den hantverksmässiga förädlingen mathantverket167 är den produktionsinriktning inom den småskaliga livsmedelsproduktionen som har störst potential att utvecklas. I utskottets utfrågning framförde att det är viktigt att det finns en småskalig livsmedelsproduktion. Verkets generaldirektör konstaterade att många av de frågor som kommer till verkets konsumentupplysning handlar om närproducerade och småskaligt producerade livsmedel. LRF redovisade en undersökning bland 800 livsmedelsföretagare som visade att ansåg att utvecklingsmöjligheterna var goda eller mycket goda och att trodde att deras lönsamhet skulle öka och utvecklas . Även i denna uppföljning har flertalet aktörer framfört att det finns en stor potential inom den småskaliga livsmedelsproduktionen. En majoritet av de företag och organisationer m.m. som har ingått i utskottets enkätundersökning menar att framtidsutsikterna för den småskaliga livsmedelsproduktionen ser goda ut. De flesta respondenterna håller med helt eller delvis om att de allmänna förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen har förbättrats (se bilaga 2). De tre länsstyrelser som har ingått i uppföljningen menar att den småskaliga livsmedelsproduktionen har en framtid. i län menar att det finns utrymme för många fler mathantverksföretag i län, inte minst mot bakgrund av den omfattande turismen i länet. Tjänstemännen vid i jämför det egna länet med ett av de andra länen som ingår i denna uppföljning, , och konstaterar att det finns fler småskaliga mathantverkare i än i , bl.a. eftersom medvetet har satsat på att stimulera mindre mathantverksföretag.168 Även i ser stora möjligheter att utveckla småskalig produktion och mathantverk i hela landet. i län menar att det finns stora potentialer för den småskaliga livsmedelsförädlingen i länet: Befolkningen i län har en stor andel unga kostmedvetna människor som är villiga att betala och som gärna köper ekologiskt och närproducerad mat. menar att det gäller för producenterna att ta vara på den efterfrågan som finns. Bra marknadsföring och tillräcklig produktion är viktigt för att efterfrågan ska besvaras och intresset för dessa produkter ska kunna upprätthållas.169 Även kommunerna ser positivt på utvecklingsmöjligheterna. har framfört att man ser stora möjligheter, främst vad gäller varumärkes- och identitetsskapande aktiviteter. Kommunen har betonat behovet 167Mathantverket kännetecknas enligt Eldrimner bl.a. av att råvarorna har ett tydligt ursprung; de bygger på god djuromsorg och växter huvudsakligen odlade utan kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel; råvarorna kan skiljas ut för de ändamål de är mest lämpade för. Förädlingen sker genom naturliga processer; inga onödiga tillsatser och inga konserveringsmedel tillsätts. 168I som kom ut finns 134 företag med från , medan det finns knappt 30 företag från län. 169Länsstyrelsen i län, e-brev . 6 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS BETYDELSE OCH FRAMTID av fortsatt arbete med värdekedjor och distribution för att kunna bygga lönsamhet och volym i småskaligt livsmedelsproducerande företag. har betonat att den småskaliga livsmedelsförädlingen är stark och betydelsefull i kommunen. Kommunens näringslivsenhet menar dock att det är viktigt med nyrekrytering av yngre företagare för den långsiktiga utvecklingen av näringarna. har i uppföljningen framfört att småskalig livsmedelsproduktion är mycket viktig för kommunen, men att det tyvärr råder en brist på lämpliga lokaler för denna typ av produktion. Kommunen menar mer allmänt att staten bör satsa mer på att stödja småskalig livsmedelsproduktion. I uppföljningen har bl.a. i konstaterat att det traditionella jordbruket och livsmedelsindustrin genomgår en stark strukturrationalisering som innebär att de enskilda lantbruksföretagen blir allt större och den industriella förädlingen av mjölk och kött sker på allt färre platser i landet. När det gäller exempelvis slakteribranschen beskriver () utvecklingen på följande sätt: Slakterierna i blir större och färre, vilket innebär att transporttiderna ökar för djuren. Trenden går mot större leveranser av djur som förädlas storskaligt med försäljning riktad mot de stora handelskedjorna och grossisterna.170 i pekar på att en viktig bakgrund till utvecklingen av den småskaliga livsmedelsproduktionen är det ökade intresset för kvalitetsmat och de växande kraven bland konsumenterna på produkter med smak, kvalitet och tydligt ursprung. menar att allt större grupper säger nej till mat som baseras på industriell djurhållning och tillsatser i form av kemikalier, konserveringsmedel och smakförstärkare. När det gäller exempelvis kött har JTI framfört att en ökande grupp konsumenter vill ha lokalt uppfödda och slaktade djur som förädlas lokalt.171 Livsmedelsförädling är ett sätt att öka lönsamheten inom primärproduktionen I uppföljningen har flera aktörer pekat på att livsmedelsförädling är ett sätt att öka lönsamheten inom primärproduktionen. Beträffande mjölkproduktionen menar i att det blir mer och mer tydligt att en lokal hantverksmässig förädling är den möjlighet mindre gårdar i glest befolkade områden har för att överleva. Även de större gårdarna ser dessa möjligheter till att öka förädlingsvärdet på gården och satsar alltmer på egen vidareförädling. LRF:s återkommande enkätundersökningar bland de egna medlemmarna visar på en tydlig trend mot att allt fler kompletterar sin verksamhet inom basnäringen med vidareförädling och gårdsförsäljning av de egna pro- 170JTI, 2007. 171JTI, 2007. 6 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS BETYDELSE OCH FRAMTID Enligt innebär en vidareförädling att mjölkens värde ökar åtta till tio gånger på gården. När det gäller slakt menar t.ex. JTI att intresset är stort från lantbrukare som vill bygga eget eller samarbeta om lokal slakt och förädling. menar i sin genomförandestrategi för landsbygdsprogrammet att för rennäringen, fisket, jakten och gårdsbruket ligger stora utvecklingsmöjligheter i att öka vidareförädlingsgraden av den råvara som produceras. Avkastningen av en vidareförädlad råvara blir på så sätt betydligt högre. 6.4 Betydelsen för sysselsättning, tillväxt och regional utveckling Den småskaliga livsmedelsproduktionens betydelse för utveckling och tillväxt Regeringen redovisade att den småskaliga livsmedelsproduktionen bidrar till arbetstillfällen i glesbygden och till nyföretagande, särskilt bland kvinnor. Enligt regeringen hade de småskaliga livsmedelsproducerande företagen med färre än tio anställda en omsättning på 2007. Omsättningen uppgavs öka med . Regeringen menade att småskalig livsmedelsproduktion spelar en allt viktigare roll för sysselsättning och företagande på landsbygden.172 Den småskaliga livsmedelsproduktionens betydelse för sysselsättning, tillväxt och regional utveckling är en av de frågor som har ingått i utskottets uppföljning. En stor majoritet av de företag och organisationer m.m. som har ingått i utskottets enkätundersökning håller helt eller delvis med om att den småskaliga livsmedelsproduktionen bidrar till tillväxt och regional utveckling. Bland annat i uppger att man har haft småskalig livsmedelsproduktion som prioriterat område och lyft fram det i länets olika strategiska program . Området finns nu med i länets regionala utvecklingsstrategi, är nämnt som ett profilområde i det regionala strukturfondsprogrammet för mellersta , och i länets tillväxtprogram finns det med som ett styrkeområde. Dessutom uppger att det är en huvudinriktning och en högt prioriterad insats i genomförandestrategin för landsbygdsprogrammet för : Inom de glesare befolkade områdena i , som t.ex. , är mathantverket av mycket stor betydelse för landsbygdens överlevnad. Vi kan nämna det kända bymejeriet i Skärvången med 23 anställda. I byn finns ett 50-tal invånare och avståndet till centralorten är . Utan mejeriet hade bygden varit död och alla jordbruk inom en stor geografisk omnejd nedlagda. har man en för bygden stor arbetsplats, som dessutom är kommuns största utflyktsmål. Djuren vid de gårdar som förser mejeriet med mjölk, håller landskapet öppet och attraktivt. Man är igång med att utveckla verksamheten ytterligare såväl när det gäller 2008/09:1 utg.omr. 6 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS BETYDELSE OCH FRAMTID att möta turisterna som att också ta till vara köttet från de djur som inte levererar mjölk (t.ex. killingar av hankön som annars måste slaktas).173 I uppföljningen har i redovisat att de arbetsplatser som utvecklas inom den småskaliga livsmedelsproduktionen skapar sysselsättning åt minst en eller två personer, oftast med gården som bas. Mathantverket är av stor betydelse för tillväxt och utveckling på landsbygden. Sysselsättning skapas, jordbruken får avsättning för sina produkter och blir mer lönsamma på grund av att de förädlar sina råvaror. Även i län har framfört att den småskaliga produktionen har stor betydelse för den regionala utvecklingen, tillväxten och sysselsättningen. Ett ökat utbud av lokal och regional mat skulle enligt öka läns dragningskraft. i län har framfört följande: Om efterfrågan av lokalproducerade livsmedel kommer att bestå kommer säkerligen effekter på den regionala utvecklingen såsom sysselsättning, ökad turism, ökat antal gårdsbutiker etc. Många företagare kan få ett extra ben i sitt företag och kan därmed utveckla sina företag. Antalet betande djur kommer antagligen att öka och håller odlingslandskapet öppet.174 I uppföljningen har flertalet kommuner framfört att den småskaliga livsmedelsproduktionen har stor betydelse för tillväxten i kommunerna. konstaterar att det är önskvärt att det finns en balans mellan industriföretag och företag inom andra branscher, och fler lokala livsmedelsproducenter bidrar till denna balans. En annan av de kommuner som har ingått i uppföljningen, , har framfört att småskalig och lokal livsmedelsproduktion skapar möjligheter för lantbruksföretag att förädla produkter ytterligare och skapar fler affärsområden. Detta bevarar eller skapar fler arbetstillfällen, och vissa produkter har även en identitetsskapande effekt för kommunen. menar att vid sidan av turismen är det den typ av näring som har bäst förutsättningar att växa i kommunen. kommun ser positivt på de utvecklingsmöjligheter som finns för småskalig livsmedelsproduktion, och kommunens producenter ses som viktiga ambassadörer för kommunen. En tjänsteman i kommun fortsätter: Även om de inte omsätter så mycket och skapar många arbetstillfällen så håller de landsbygden vid liv, vilket ger en levande kommun. När arbetstillfällena minskar så är ett småskaligt livsmedelsföretag ett bra sätt att trygga sin och sin familjs försörjning. Dessutom kan företaget ge positiva effekter på intilliggande verksamheter. De småskaliga utgör ofta tack vare sitt brinnande intresse och ambition kärnan i den by de verkar i.175 Betydelse för att utveckla turism, jordbruk och rennäring har flera aktörer uppmärksammat den småskaliga livsmedelsproduktionens betydelse för dels jordbruket och rennäringen, dels be- 173Länsstyrelsen i , e-brev . 174Länsstyrelsen i län, e-brev . 175Bräcke kommun, e-brev . 6 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS BETYDELSE OCH FRAMTID Regeringen har i sin handlingsplan det nya matlandet tydligt pekat ut sambandet mellan produktion och förädling av livsmedel och besöksnäringen: Produktion och förädling av livsmedel är en bransch som finns spridd över hela landet. Även turismen finns i hela landet, och har på många håll stor betydelse för landsbygden. Här är potentialen stor, och det är därför viktigt att nyttja den potential som finns på ett bra sätt, så att jobben blir fler, och tillväxten ökar.176