rfr · GW0WRFR9 · 2009-05-01 00:00:00 — Den enda skillnad i återfall som kunde konstateras var bland de programdeltagare som varit dömda för brott som är atypiska för kvinnor, nämligen trafik- och våldsbrott. Bland programdeltagarna återföll färre av de kvinnor som begått dessa brott jämfört med kvinnorna i kontrollgruppen. Den slutsats som drogs var att deltagande i Cognitive Skills har ett samband med minskat återfall i brott hos personer lagförda för atypiska brott och att programmet är mer lämpat för vålds-, rån- och trafikbrottslingar. ifrågasattes hur lämpligt Cognitive Skills är för kvinnor då de endast i liten utsträckning döms för dessa typer av brott. arrangerade Brå en konferens där ett antal områden inom aktuell internationell kriminologisk forskning presenterades. En av programpunkterna tog upp forskning om vilka behandlingsprogram som fungerar och erfarenheterna från amerikansk kriminalvård. Gemensamt för de program som fungerade var att de skapat förutsättningar för förändring inom individen medan de program som visat sig inte fungera liknade varandra i det att de hade liten eller ingen teoretisk grund samt att de fokuserade på straff och avskräckande exempel eller på kontroll.249 uttalade utskottet att det såg mycket positivt på det arbete som bedrivs inom kriminalvården för att öka inslagen av självförvaltning på anstalterna. Sådan verksamhet torde, enligt utskottet, ha gynnsamma effekter på strävandena att anpassa de intagna för ett liv i frihet och att i största möjliga mån minska institutionaliseringens negativa effekter.250 Utskottet har därefter vid ett flertal tillfällen återkommit till frågan och betonat vikten av att fler platser med självförvaltning inrättas.251 247Brå (2002). 248Konradsson (2004). 249Brå (2006b). 2004/05:JuU1. 2006/07:JuU1 och 2007/08:JuU1. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Bakgrund och syfte med införande av självförvaltning Syftet med självförvaltning är att de intagna under anstaltsvistelsen ska få kunskaper och praktisera sådana vardagliga sysslor som behövs för att klara av ett boende utanför anstalt. För att kunna praktisera en ändamålsenlig självförvaltning på anstalterna krävs enligt Kriminalvården små avdelningar med 58 intagna per grupp. Ur säkerhetssynpunkt bör gruppen bestå av maximalt 10 personer.252 Kriminalvårdens strävan är att de intagna genom självförvaltningen ska erhålla motsvarande kunskaper som elever med avslutad grundskola har förvärvat i ämnet hemkunskap.253 uttalade i sitt betänkande att den såg mycket positivt på Kriminalvårdens inledda arbete med självförvaltning. Enligt kommitténs uppfattning borde självförvaltningen kunna utsträckas till att omfatta de flesta anstalter och ges en vidare innebörd. Från att gälla självklara delar som att hålla ordning på eget rum och sköta tvätt av egna kläder borde de intagna successivt få ta ansvar för egen matlagning och om möjligt även planera och genomföra matinköp. Enligt borde därför formerna och innehållet i självförvaltningen fortsätta att utvecklas.254 Enligt riktlinjer för självförvaltning definieras självförvaltning som en verksamhet som syftar till att deltagaren av egen kraft och med stort eget ansvar kan leva ett bättre socialt liv utanför anstalten när det gäller boende, arbete, fritid och delaktighet i samhället. För att verksamheten ska få kallas självförvaltning krävs det enligt riktlinjerna att den intagne tar ansvar för sin egen livssituation med deltagande i studier och brotts- och missbruksrelaterade program samt tar ansvar för att vakna själv, sin arbetssituation och att meddela sjukdom m.m. Enligt riktlinjerna ska de intagna även laga maten till alla mål och ansvara för sysslor som tillhör det dagliga livet i förhållande till boende, samhälle, arbete och fritid. Enligt riktlinjerna ska den intagne under handledning av personal tillägna sig teoretisk och praktisk kunskap om hur man lever i och sköter ett hushåll med gemensamt ansvar. De verksamheter som inte fullt ut når upp till detta kallas självförvaltningsträning medan arbetsplacering i storkök är service.255 Vad som ingår i självförvaltningen och dess utformning kan variera mellan olika anstalter. Det kan exempelvis ingå ansvar för inköp av mat eller skötsel av byggnad och omgivningar m.m. De grundläggande tankarna bakom införandet av självförvaltning på anstalterna är att de intagna själva ges ansvar för olika sysslor och att detta bl.a. syftar till att -motverka institutionsskada hos intagna -intagna får den vardagsträning som de inte fick som barn -intagna får ta ansvar för sin och andras vardag på avdelningen -intagna måste ta hänsyn till andra 252Kriminalvården (2006c). 253Kriminalvården, telefonsamtal . 255Kriminalvården (2006c). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR -intagna ges en möjlighet att lyckas -förbereda intagna inför frigivning. Enligt riktlinjer kan följande områden vara lämpliga för självförvaltning: -Hushåll/boende: matlagning, disk, hantering av råvaror samt inköp och hantering av hushållsbudget. -Fritidsaktiviteter: ansvar för gemensamma aktiviteter , t.ex. studiecirklar. -Klädvård: tvätta, laga och stryka kläder. -Vardagskunskap: tidningsläsande och hantering av ekonomi. -Lokalvård: rengöring, skötsel och underhåll av gemensamma lokaler, snöskottning m.m. -Miljövård: sophantering, kompostering, återvinning, skötsel av trädgårdsland samt vård och underhåll av boendemiljön. I de fall som självförvaltning tillämpas och de intagna har egen budget är rekommendationen från till regionerna och anstalterna att utgå från rekommendationer vid beräkning av dygnskostnad med ett riktmärke om per dag och intagen (exkl. moms) vid egna inköp samt med per dag om inköpen sker via Kriminalvårdens ramavtal. För att inte riskera att hygienartiklar får stå tillbaka för livsmedel brukar anstalterna bekosta rengörings- och diskmedel. De intagna har även möjlighet att spara och föra över budgeterade medel så att de kan göra extra inköp och t.ex. införskaffa extra råvaror att konsumera i samband med högtider m.m. Enligt är det viktigt att den summa som de intagna har till förfogande för självförvaltning ska spegla den verklighet som möter dem efter frigivningen. Det finns enligt Kriminalvården inte några skillnader mellan intagna kvinnor och män avseende hur stor summa pengar de har till förfogande för självförvaltning.256 Utvecklingen av självförvaltning på anstalterna Kriminalvården har fått i uppdrag av regeringen att redovisa hur innehållet i självförvaltningen har utvecklats och bedöma resultatet relaterat till klienternas behov. Enligt redovisning 2006 har självförvaltningen fortsatt att spridas till fler anstalter som det konstateras att det finns begränsningar i form av bl.a. lokalmässiga eller säkerhetsmässiga skäl när det gäller möjligheten att bedriva självförvaltning fullt ut enligt intentionerna. Kriminalvården anser att självförvaltning kan bedrivas med god kvalitet på avdelningar med upp till tio platser. Skälet till att större avdelningar inte är 256 Kriminalvården, e-brev . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR aktuella är framför allt gällande regler på livsmedelsområdet och de särskilda krav som finns för verksamheter som har fler än tio platser.257 Av de uppgifter som Kriminalvården har redovisat avseende självförvaltningen på anstalterna framgår att den har utvecklats successivt och finns etablerad på samtliga kvinnoanstalter förutom vid den slutna anstalten (dvs. En jämförelse med de uppgifter som har redovisats avseende mansanstalterna visar att självförvaltning tillämpas i någon form på 35 av de totalt ca 50 mansanstalterna (). På Hinseberg omfattar självförvaltningen ungefär två tredjedelar av de intagna medan alla intagna omfattas på de övriga kvinnoanstalterna som har självförvaltning. De kvinnoanstalter som var tidigast ute med att introducera självförvaltning var Ljustadalen och Hinsebergs utslussningsavdelning Båtshagen, vilka införde detta 1998, samt 1999. Den första mansanstalt som införde självförvaltning var där detta skedde 1998. För övriga anstalter som tillämpar självförvaltning har introduktionen skett under 2000- talet. Enligt uppgifter från Kriminalvården tillämpas självförvaltning på totalt 1 511 anstaltsplatser. Av dessa är 191 för kvinnor och 1 320 för män.258 till fördelningen av självförvaltning genomförs av den totala självförvaltningen vid kvinnoanstalter och vid mansanstalterna. Inom kvinnoanstalterna tillämpas självförvaltning vid av de ordinarie anstaltsplatserna för kvinnor. Vid mansanstalterna tillämpas självförvaltning vid en dryg fjärdedel av de ordinarie platserna. I av den självförvaltning som bedrivs vid kvinnoanstalterna sker detta i ett mindre storkök där samtliga måltider tillagas. I dessa fall kan köket även användas i arbetsmarknadsutbildning för kockar. Vid ny- och ombyggnation beaktas behovet av utökad självförvaltning. För dimensionering av kök och självförvaltning måste dock först en målgruppsanalys göras för att avgöra hur stor del av anstalten som ska ha självförvaltning respektive färdiglagad kost. Det är enligt Kriminalvården inte självklart att alla anstalter kan bedriva självförvaltning. En strävan är att intagna så långt som möjligt ska bedriva självförvaltning med eget budgetansvar. är det dock bara möjligt med självförvaltningsträning eller med en traditionell kosthållning genom köket. Enligt har självförvaltning ökat den vardagsnära kontakten mellan intagna och vårdare i frågor som berör det dagliga arbetet på avdelningen. är enligt Kriminalvården framför allt prioriterat på behandlingsplatser för narkotika och utslussningsavdelningar. Inom finns en särskilt avdelad person med uppdrag att handleda i självförvaltning och stötta enheter som är på väg att starta eller som behöver stöd under drift. Till uppgifterna hör även att sammanställa och utbilda i egenkontrollsystemet som är anpassat till den nya livsmedelslagstiftningen. Regionala utbildningar har hållits och ett studiematerial i hemkunskap har tagits fram och har under 257Kriminalvården, telefonsamtal . 258Kriminalvården, e-brev . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR 2008 börjat användas på Svartsjöanstalten. Enligt den person som är samordningsansvarig för kostfrågor och självförvaltning inom kommer studiematerialet att distribueras till samtliga anstalter . Verksamheten kombineras på sina håll med storköksutbildning i samarbete med länsarbetsnämnden, eller en mer strukturerad utbildning i vardagskunskap. Bland de anstalter som detta erbjuds på återfinns kvinnoanstalterna Ljustadalen och där detta erbjudits under vissa perioder. Före nedläggningen erbjöds detta även på mansanstalten Holmängen. På flera håll finns särskilt avdelad personal som handleder intagna i självförvaltning. Exempelvis finns detta på kvinnoanstalterna Färingsö och Ljustadalen samt mansantalten . Enligt är de intagna mycket positiva till verksamheten där det fungerar enligt intentionerna. En konstaterad sidoeffekt är ökad förmåga att hantera konflikter.259 Enligt den handläggare som har samordningsansvaret för kostfrågor och självförvaltning inom kan det tyckas vara en enkel sak att bedriva självförvaltning på en kvinnoanstalt. Handläggaren pekar på att det finns en förutfattad mening om att kvinnor kan städa, laga mat och tvätta men att så inte är fallet. En viktig erfarenhet som gjorts är att det är betydligt lättare att aktivera de intagna männen i självförvaltning jämfört med kvinnorna. De intagna kvinnorna kan enligt handläggaren känna en stor skuld och skam över att erkänna att de har brister i de mest elementära kunskaperna i att sköta ett eget boende. Kvinnorna kan därför reagera betydligt mer negativt i frågor som berör självförvaltning jämfört med männen. En man erkänner öppet att han inte kan och att han behöver hjälp medan en kvinna skäms. Enligt handläggaren är denna problematik väl känd bland personalen på kvinnoanstalterna. Diskussionerna om självförvaltning med de intagna får därför hanteras på olika sätt beroende på om det rör sig om en kvinno- eller mansanstalt. De intagna får stöd i självförvaltningen av antingen vårdare eller personal från köket. Enligt handläggaren har Mariestadsanstaltens utslussningsavdelning Rödjan kommit allra längst när det gäller självförvaltning. Rödjan har bl.a. 20 öppna platser i fyra lägenheter med plats för fem boende vardera.260 6.4 Besök, relationer och föräldraskap En intagen får ta emot besök i den utsträckning det lämpligen kan ske. En intagen får inte ta emot besök som kan äventyra säkerheten eller som kan 259Kriminalvården (2007b). 260Kriminalvården, telefonsamtal och e-brev . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR motverka den intagnes anpassning i samhället eller annars vara till skada för den intagne eller annan.261 Uppgifter om hur många besök som intagna kvinnor och män i anstalt får kan inhämtas avseende antalet bokade besök. Det bör här noteras att antalet bokade besök inte säger något om det faktiska antal besök som sedan genomförs. Uppgiften bör dock kunna användas som indikation på hur antalet besök skiljer sig åt för intagna män och kvinnor. Av det totala antalet bokade besök avsåg intagna kvinnor. Den uppgiften kan jämföras med att andelen kvinnor som togs in i anstalt var . INBOKADE BESÖK HOS ANSTALTSINTAGNA KVINNOR OCH MÄN 2007 Källa: Kriminalvården, . Under uppföljningen har det vid intervjuer med anstaltspersonal framkommit att kvinnor under sin anstaltstid får färre besök än män och att de oftare blir bortglömda av omgivningen jämfört med männen. En handläggare vid har i samband med uppföljningen pekat på att detta är ett problem och gav som exempel en julhelg när inte någon av de intagna vid en av kvinnoanstalterna fick besök av någon anhörig.262 I en studie om intagnas levnadsförhållanden baserad på en undersökning av ett urval intagna 1997 redovisas dock att det inte fanns några skillnader mellan könen när det gäller besök. Enligt studien är det ungefär en fjärdedel av både kvinnorna och männen som inte får besök på anstalten.263 Vid samtal med en intagen i samband med uppföljningen framkom att en del intagna aldrig får besök vilket kan ha flera orsaker. Vissa intagna har inte berättat för sina anhöriga att de avtjänar ett fängelsestraff. Andra har ingen familj eller enbart anhöriga som bor långt från anstalten. Det finns även intagna som av olika skäl tycker det är påfrestande att ta emot besök och av den anledningen avstår. Som tidigare visats finns betydligt färre kvinnoanstalter jämfört med mansanstalter. Det finns således betydligt färre alternativ för kvinnor än för män när det gäller anstaltsplacering. I en forskarstudie om villkoren för intagna kvinnor på Hinseberg uppmärksammas att de få placeringsmöjligheter som finns för kvinnor innebär att många kvinnor i anstalt får svårt att hålla kontakten med barn, familj och vänner genom besök, men att detta förhållande inte är unikt för Sverige.264 Enligt föreskrifter får vistelse i besökslägenhet medges en intagen tillsammans med besökare om besöket är obevakat och den intagne 26129 § KvaL. 262Kriminalvården, intervju, . 263Nilsson (2002). 264Lindberg (2005). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR tidigare medgivits obevakat besök av den besökande. Vistelse i besökslägenhet är i första hand avsett för att underlätta umgänget med nära anhöriga för intagna som har lång verkställighetstid och inte är i normalpermission. Besök av barn ska särskilt prioriteras.265 Av uppföljningen framgår att särskilda besöksrum eller besökslägenheter inte finns vid alla anstalter. Det påverkar enligt Kriminalvården emellertid inte möjligheten att ta emot besök. I dessa fall uppges det i stället finnas möjlighet att ta emot besök i de intagnas egna rum eller i gemensamma utrymmen. Enligt uppgift från Kriminalvården finns barnanpassade besöksrum vid samtliga anstalter förutom Håga, , och . uppges ha dåliga besöksförhållanden överlag och kommer att läggas ned. Vid anstalten används alla utrymmen till häktesplatser ett nytt häkte byggs. Vad gäller Håga och kommer Kriminalvården att vidta åtgärder för att skapa barnanpassade besöksrum.266 Besökslägenhet finns vid 20 av anstalterna, varav fyra är kvinnoanstalter.267 Se vidare bilaga 7. Situationen för barn vars mamma eller pappa sitter i anstalt är svår. Enligt är situationen ofta extra svår för de barn vars mammor döms till fängelse då dessa barn sällan har någon pappa som tar hand om dem mamman befinner sig i anstalt. I de fall där pappan döms till fängelse finns ofta en mamma som försöker återställa ordningen och ge barnet en trygg vardag.268 En brittisk forskarstudie visar att söner till fängelseintagna föräldrar skadas av den separation som anstaltsvistelsen innebär. Dessa söner utgör en mer utsatt grupp med högre sannolikhet för fortsatta problem. Separationen mellan föräldrar och söner innebär i sig också en ökad risk för brottslighet hos sönerna även senare under livet.269 ratificerade 1990, som ett av de första länderna, FN:s konvention om barnens rättigheter, även kallad . Konventionen innefattar totalt 54 artiklar, varav 41 är s.k. sakartiklar där varje barns rättigheter fastslås.270 I slås bl.a. fast att alla barn har samma rättigheter och lika värde och att det är barnets bästa som ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet. Tolkningen av vad som är barnets bästa måste avgöras i varje enskilt fall. Efterlevnaden av övervakas av . rapporterar FN:s medlemsländer till kommittén om de åtgärder som de har vidtagit med anledning av . 2654 kap. 15 § KVFS 2008:3. 266Kriminalvården, e-brev . 267Kriminalvården, e-brev . 268Kriminalvården (2000b). 269Murray and (2005). 270Barnkonventionens grundprincip om barnets bästa finns numera införd som portal paragraf i flera olika svenska lagar, t.ex. , socialtjänstlagen och utlänningslagen. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR överlämnade en rapport till . Till uppgifter hör att bevaka hur efterlevs i samhället och hur myndigheterna arbetar för att leva upp till . Detta sker bl.a. genom en enkät till myndigheterna med uppföljningsfrågor. enkätsvar till anger Kriminalvården att myndigheten bedömer att unga i liten utsträckning ges möjlighet till inflytande i frågor som berör dem i myndigheten i stort. Kriminalvården redovisar även att myndigheten arbetar med barns och ungas inflytande och delaktighet i verksamheten genom kontakten med frivilligorganisationer. Enligt redovisning har ingen särskild hänsyn tagits i myndighetens inflytandearbete till pojkars och flickors ibland olika behov och villkor.271 När det gäller barnens rätt till umgänge med sina föräldrar anges i (artikel 9) att konventionsstaterna ska respektera rätten för barn som är skilt från föräldrarna att regelbundet upprätthålla ett personligt förhållande till och direkt kontakt med båda föräldrarna, utom då detta strider mot barnets bästa. Kriminalvården har under arbetat med att utveckla myndighetens arbetsformer och på olika sätt verka för att förstärka barnperspektivet på anstalterna. gav dåvarande tillsammans med ut en rapport som innehöll riktlinjer för kriminalvårdens arbete för barn till intagna.272 I syfte att granska behovet av eventuella ändringar i lagstiftningen för att stärka barnperspektivet inom kriminalvården genomförde en uppföljning av dessa riktlinjer.273 som rapporten från visade att det skett vissa förbättringar när det gällde besöksmiljöerna och införande av föräldrautbildningar på anstalterna, framfördes även kritik på ett antal punkter mot Kriminalvården. En brist som konstaterades avsåg Kriminalvårdens information och kännedom om de intagna hade barn eller inte, eller om en intagen var vårdnadshavare till ett eller flera barn. pekade även på att Kriminalvården måste anpassa anstaltsmiljön så barnens kontakt med den frihetsberövade föräldern underlättas eftersom möjligheterna för barnen att få en meningsfull och trygg relation till föräldern är beroende av att anstaltsmiljön är utformad efter barns behov som säkerheten på anstaltens bibehålls. I rapporten underströk även vikten av att personalen arbetar utifrån ett barnperspektiv och att det är barnet som har rätt till kontakt med föräldern medan föräldern inte har någon absolut rätt till kontakt med barnet. Enligt ska alla bedömningar av kontakt mellan barnet och föräldern ske utifrån vad som är bäst för barnet. Detta innebär att individuella bedömningar måste tillämpas i varje enskilt fall och föregås av 272Kriminalvårdsstyrelsen och (1998). 273Barnombudsmannen (2004). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR barnets rätt att uttrycka sina åsikter, med hänsyn tagen till barnets ålder och mognad. Efter bl.a. kritiken från har Kriminalvårdens föreskrifter förändrats med avseende på att intagna tillfrågas om de har barn. Enligt föreskrifter anges att intagna vid inskrivningen ska tillfrågas om denne har barn och om denne har vårdnaden om ett eller flera barn.274 Regeln innebär att det i samband med upprättandet av en verkställighetsplan är möjligt att ställa frågan om den intagne har barn om det bedöms ha relevans för innehållet i verkställigheten. Som tidigare nämnts finns det enligt Kriminalvården kvalitetsbrister i verkställighetsplanerna varför säkerställd statistik om hur stor del av de intagna som har barn inte går att redovisa. I Kriminalvårdens årsredovisning anges att de flesta intagna kvinnor har barn. När det gäller intagna som har barn uppger placeringsenheten att man alltid utgår från barnperspektivet vid placeringen och att det är barnets behov av kontakt med föräldern som ska tillgodoses, inte förälderns behov av kontakt med sitt barn. Särskild hänsyn kan tas genom placering vid en anstalt med besökslägenhet. I samband med uppföljningen har tillfrågats om sin syn på hur det ser ut nu inom när det gäller barn till intagna. Enligt har Kriminalvårdens medvetenhet om barnen till intagna ökat, och det har även skett en mycket positiv utveckling när det gäller hur Kriminalvården beaktar barnperspektivet och barnens behov. Viktiga delar i det arbete som har skett har framför allt varit införandet av barnombud på anstalterna och att många anstalter har skapat bra besöksutrymmen där föräldrar och barn kan umgås. pekar på vikten av att utvecklingen fortgår och att ytterligare steg tas som innebär att barnperspektivet kan beaktas bättre. Till de områden som är särskilt viktiga att sätta fokus på och utveckla vidare hör enligt bl.a. möjligheterna till telefonkontakt mellan barn och intagna föräldrar, mer flexibla besökstider så att barnens möjligheter att kunna genomföra besök tillgodoses samt ytterligare förändrade regler för intagnas permissioner för umgänge med barnen. Enligt finns det även ett stort behov av förbättrad samverkan mellan Kriminalvården och när det gäller frågor som rör barn till intagna. fungerar kontakterna olika väl mellan olika anstalter och socialtjänster. När det gäller mycket unga barn som behöver knyta an till en förälder och som bor med en förälder på anstalt pekar på att det är viktigt att genomföra anpassningar som innebär att det åstadkoms en god miljö även för dessa barn. Kvinnornas kontakt med egna barn Enligt en studie om intagna kvinnors och mäns levnadsförhållanden har flertalet av dem som är intagna i anstalt barn. Hälften av de intagna har barn som 274 1 kap. 5 § KVFS 2008:3. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR är upp till . En fjärdedel har barn i förskoleåldern. Enligt studien var det endast en mindre andel av de intagna som bodde tillsammans med sitt eller sina barn före frihetsberövandet. För dem med barn bodde en fjärdedel med sina barn före frihetsberövandet. av de intagna som hade barn hade någon form av kontakt med barnen i anstalt medan en tredjedel av de intagna hade haft besök av barn.275 Äldre än 18 år Källa: och (1999). I en enkätstudie om intagna kvinnor på motivations- och behandlingsplatser undersöktes bl.a. förutsättningarna för kontakt med de egna barnen. Huvuddelen () av kvinnorna i studien hade barn.