eunbil · GX0N232E49 · 2009-11-30 00:00:00 — Kommenterad dagordning rådsmötet TTE (energi) Dp.1 Godkännande av dagordning 2 Godkännande av ev. A-punkter Dp 3 Energieffektivitet a) Förslag till och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning) 15929/08 398 ENV 850 CODEC 1592 b) Förslag till Europarlamentets och rådets direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra energirelaterade produkter (omarbetning) 15906/08 390 ENV 847 CONSOM 188 CODEC 1585 c) Ändrat förslag till och rådets förordning om märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet och andra väsentliga parametrar 11707/1/09 251 ENV 489 TRANS 274 CONSOM 144 CODEC 946 REV 1 Frågan behandlades i . Bakgrund - 3a) Direktivet om byggnaders energiprestanda presenterade ett förslag till omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda. Förslaget innebar en del förtydliganden i regelverket samt innehållsmässigt ett antal förändringar i syfte att starkare främja energieffektivisering och utökad användning av förnybar energi. behandlade förslag och lämnade ett stort antal mer eller mindre genomgripande ändringsförslag. Kommissionens förslag och ändringsförslag började behandlas i rådsarbetsgruppen för energi under det tjeckiska EU-ordförandeskapet men den huvudsakliga behandlingen av direktivet har skett under det svenska EU-ordförandeskapet. nåddes en överenskommelse med . Resultatet av förhandlingen innebar bland annat följande: - I direktivet anges nu att medlemsstaterna ska säkerställa att alla nya byggnader ska vara lågenergibyggnader . Däremot används en vidare definition av lågenergibyggnader än den som föreslogs av , med möjlighet till anpassning efter nationella förutsättningar och och där kostnadseffektivitet ska vara en viktig parameter. Husen kallas nearly zero energy och det begreppet innebär att de ska ha en hög energieffektivitet och i betydande utsträckning använda förnybar energi. - Offentliga sektorns roll som förebild framhålls på flera sätt i direktivet. - Beträffande finansiering måste medlemsstaterna rapportera till vilka styrmedel av finansiell karaktär som man använder för att främja energieffektivisering. Vidare anges att kommissionen 2011 ska utvärdera effektiviteten i befintliga styrmedel på europeisk nivå och även analysera lämpligheten i den nivå som gäller för användningen av strukturfondsmedel till energieffektivisering. - Minimikrav på energiprestanda ska ställas även i samband med mindre renoveringar av befintliga byggnader. Bakgrund 3b) Direktivet om märkning av hushållsapparater presenterade kommissionen ett förslag till ett omarbetat direktiv om märkning av hushållsapparater. En överenskommelse nåddes mellan rådet och parlamentet . Vid (energi) ska ordförandeskapet lämna en lägesrapport om överenskommelsen, som kommer att antas formellt så snart diverse juridisk-lingvistiska granskningar samt anpassning till Lissabonfördraget är gjorda. Överenskommelsen innehåller några viktiga förslag till förändringar av märkningsdirektivet. Ramdirektivet breddas från att enbart omfatta hushållsapparater till att även omfatta industri- och kommersiella produkter, samt energirelaterade produkter. Vidare ersätts begreppet genomförandedirektiv av begreppet genomförandeåtgärd, vilket möjliggör att genomförandeåtgärder med produktmärkning kan beslutas i form av förordningar, såsom under ekodesigndirektivet. Dessutom fastställs i direktivet att märkningen utformas med en skala där nuvarande A-G-märkningen kan byggas på med max A+++. Vid offentlig upphandling ges medlemsstaterna möjlighet att ställa krav på att upphandla produkter med högsta energiklass. Vid annonsering som innehåller energirelaterad information eller pris ska energiklassen anges. En översyn av direktivet ska även genomföras . Bakgrund 3c) Förordning om märkning av däck presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet och andra väsentliga parametrar. presenterade kommissionen ett reviderat förslag, där förslaget ändrades från direktiv till förordning. En överenskommelse nåddes mellan rådet och parlamentet och antog rådet sin gemensamma ståndpunkt. Ordförandeskapet ska lämna en lägesrapport om förslaget vid (energi) . Förslaget om märkning av däck ingår som ett led i en integrerad strategi för att minska drivmedelsförbrukningen och utsläppen från vägtrafiken och ska bidra till att uppnå energisparpotentialen på till 2020. Överenskommelsen innebär att drivmedelseffektivitet, väggreppsförmåga vid vått väglag samt buller ska anges vid försäljning av däck för personbilar och nyttofordon (s.k. C1-C3-däck). Märkningssystemet för drivmedelseffektivitet och väggreppsförmåga bygger på A-G-skalan som gäller enligt märkningsdirektivet. För buller anges istället bullernivån i decibel och en figur med ljudvågor. Märkningen ska tillämpas på däck som tillverkas fr.o.m. . Förordningen möjliggör en justering av väggrepp för däck särskilt anpassade för snö och is så fort en testmetod för detta finns framtagen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar de överenskommelser som har nåtts mellan rådet och parlamentet om de tre lagstiftningsförslagen. Regeringen stödjer en hög ambitionsnivå för energieffektivisering och välkomnar förslagen till förtydliganden av lagstiftningspaketet. Dp 4 Trygg energiförsörjning a) Förslag till och rådets förordning om säkra gasleveranser 11892/09 253 CODEC 963 16000/09 390 CODEC 1313 - Föredragning av kommissionen - Lägesrapport - Riktlinjedebatt Frågan behandlades i . Bakgrund Kommissionens andra strategiska energiöversyn aviserade en revidering av nu gällande gasförsörjningsdirektiv till 2010. Som en följd av den kris som uppstod i den europeiska gasförsörjningen har kommissionen tidigarelagt revideringen. Kommissionen föreslår nu en förordning om åtgärder för att garantera en trygg gasförsörjning. Förordningen syftar till att bättre definiera roll och ansvarsfördelning mellan gasindustrin, medlemsstaterna och EU:s institutioner och blir direkt tillämplig i alla medlemsstater. Förslaget fokuserar på förebyggande åtgärder och krisberedskap. I förebyggande åtgärder ingår att den behöriga myndigheten ska göra en riskbedömning, ta fram en förebyggande åtgärdsplan och en krisplan. Gemensamma normer för försörjningstrygghet och för infrastruktur föreslås. I den senare ingår dubbelriktade flöden och den så kallade N-1 indikatorn. Krisberedskapen bygger på de i förväg framtagna nationella krisberedskapsplanerna, där ett deklarerat krisläge ska verifieras av kommissionen. Kommissionen kan deklarera ett europeiskt krisläge och härvid koordinera krisberedskapsåtgärderna samt samordna visavi tredje land. I denna situation föreslås ett förbud mot att införa åtgärder som medför restriktioner i gasflödet på den inre marknaden. Kommission stöds liksom tidigare av den expertgrupp, , som inrättats under direktivet 2004/67/EG och av det observatörsteam som inrättades under krisen . Kommissionen kommer på rådsmötet hålla en presentation och det svenska ordförandeskapet redovisar vår lägesrapport utifrån den första genomläsning som gjorts av förslaget. Därefter hålls en riktlinjedebatt om några centrala frågeställningar i diskussionerna. Dessa frågor fokuserar på roll- och ansvarsfördelning mellan naturgasföretag, medlemsstaterna och kommissionen, på om försörjnings- och infrastrukturnormer ska vara bindande och lättare kan genomföras i regionalt samarbete och slutligen på om begreppet skyddade kunder ska bygga på en gemensam definition. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens grundinställning i sakfrågan är att berörda gasföretag i första hand ska svara för försörjningstryggheten och att åtgärder för att förbättra den inte bör störa den inre marknadens funktion. Denna aspekt bedöms vara väl tillgodosedd i kommissionens förslag. Utifrån erfarenheterna från gaskrisen framstår inriktningen på förebyggande åtgärder och väl definierade krisberedskapsplaner, liksom förbättringar av transparens och fokus på marknadens funktion som naturliga åtgärder. b) och rådets förordning (EG) nr 663/2009 av om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet - Muntlig information av kommissionen om läget samt diskussion Frågan har behandlats i . Bakgrund antogs ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning som följd av den finansiella krisen genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet. I programmet satsas totalt för att stödja utbyggnad av el- och gasinfrastruktur, elnätsanslutning av vindkraftsanläggningar till havs samt anläggningar för koldioxidinfångning och -lagring. Ansökningstiden för att söka stöd inom programmet löpte ut och kommissionen behandlar ansökningarna. Kommissionens granskningsperiod och förhandlingar med sökandena planeras avslutas . planerar kommissionen fatta beslut om stöd och en återrapportering av utfallet ska sedan ske till och rådet . Kommissionen ska lämna en muntlig lägesinformation och en diskussion utifrån denna kommer sedan att ske vid rådsmötet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att kommissionen lämnar lägesinformation om behandlingen av stödansökningarna för energiprojekt inom återhämtningsplanen. c) Förslag till rådets förordning om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska gemenskapen och om upphävande av förordning (EG) nr 736/96 [Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.1 första stycket i rådets arbetsordning (förslag från ordförandeskapet)] 12235/09 257 15692/09 382 - Föredragning av kommissionen - Lägesrapport Förslaget har inte behandlats tidigare i . Bakgrund lade kommissionen fram ett förslag till rådets förordning om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska gemenskapen. Förslaget föreslås ersätta den nu gällande rådsförordning 736/96 om anmälan till kommissionen av investeringsprojekt i el-, gas- och oljesektorn. Den nya förordningen syftar till att uppdatera bestämmelserna om rapportering till dagens behov samt medge möjligheter att bevaka investeringsutveckling och jämförelser mot beräknad efterfrågan, förbättra EU-institutionernas beredskap och främja transparens och acceptens för investeringsprojekt. En målsättning anges vara att motverka underinvesteringar eller felriktade investeringar. Den föreslagna förordningen anger gemensamma ramar för anmälan till kommissionen av uppgifter och information om projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom olje-, gas-, el- och biobränslesektorerna och beträffande koldioxid som produceras i dessa sektorer. Kommissionen kommer vid att presentera sitt förslag. Ordförandeskapet ska vid mötet lämna en lägesrapport som beskriver arbetet så långt det framskridit under det svenska ordförandeskapet. Ingen diskussion om lägesrapporten är att vänta. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens grundläggande inställning är att dylika instrumentet som förslaget anger inte bör ligga till grund för någon centralplanering av infrastrukturinvesteringar, utan endast vara ett instrument för transparens. Regeringen kan emellertid stödja den eftersträvande målsättningen med förslaget men ser generellt sett liten nytta av instrument eller uppgiftskrav som innebär administrativ börda för berörda parter. 5 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt "om att investera i utvecklingen av teknik med låga koldioxidutsläpp (SET-Plan)" [Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning (förslag från ordförandeskapet)] 14230/09 323 ENV 639 RECH 314 - Föredragning av kommissionen - Diskussion Bakgrund I meddelandet A Plan (SET-PLAN) som lades fram pekade kommissionen på behovet av ny energiteknik för att nå EU:s energi- och klimatmål och föreslog ett antal initiativ för att snabba på utvecklingen. Man presenterade dock inget förslag till finansiering, varför man av rådet ombads återkomma med ett nytt meddelande om detta. I det nu föreliggande s.k. finansieringsmeddelandet föreslås att offentliga och privata investeringar i utvecklingen av koldioxidsnål energiteknik ska öka kraftigt , från ca till . Uppskattningen av hur mycket medel som behövs är baserad på teknikplaner (roadmaps) för sju prioriterade teknikområden (koldioxidinfångning och -lagring, solel, vindkraft, bioenergi, fission, smarta elnät och smarta städer) och beräknade kostnader för ett par andra initiativ (bl.a. energiinriktad grundforskning). Målet med satsningarna är att bidra till att uppfylla energi- och klimatmålen, skapa nya arbetstillfällen samt stärka EU:s tillväxt och konkurrenskraft. Ett antal möjliga finansieringskällor anges, bl.a. näringslivet, medlemsländernas forskningsprogram, EU:s ramprogram för forskning, andra EU-program och Europeiska investeringsbanken. Vem som ska betala för vad framgår inte men kommissionen föreslår bl.a. att relevanta EU-program ska fokuseras på initiativen i SET-planen och att det nya instrumentet gemensam programplanering ska användas för att samordna medlemsländernas insatser. Kommissionen ber i meddelandet om medlemsländernas klartecken för att utveckla privat-offentliga partnerskap inom de prioriterade teknikområdena. Vidare föreslås det internationella samarbetet inom energi-FoU stärkas. Efter kommissionens presentation kommer medlemsstatserna att ges tillfälle att kommentera kommissionens rekommendationer. Rådsslutsatser om meddelandet kommer att tas fram under det spanska ordförandeskapet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar meddelandet. Regeringen hade dock önskat att kommissionen hade varit mer konkret vad gäller förslagen till finansieringslösningar. 6 Internationella förbindelser på energiområdet a) Läget i gasförbindelserna mellan och b) Energigemenskapen c) Östliga partnerskapet d) EU:s och e) Andra internationella evenemang 16001/09 391 RELEX 1084 Information från kommissionen och ordförandeskapet Bakgrund Energirådet har traditionellt en stående punkt på dagordningen där läget i olika löpande internationella energidialoger rapporteras. Syftet med de dialoger som förs är att utveckla goda relationer med EU:s energipartners för att på så sätt söka trygga EU:s framtida energiförsörjning. a) Läget i gasrelationerna mellan och Kommissionen har verkat för finansiering och reformering av den ukrainska gassektorn genom en investeringskonferens och en principöverenskommelse värd ca. 1,7 miljarder USD med de internationella finansieringsinstituten. Överenskommelserna villkorades bl.a. av att moderniserade gasnätet och reformerade sin gassektor, särskilt i fråga om prissättningen till hushållskunder. Sådana villkor har även ingått i de förhandlingar som kommissionen har fört med anledning av att söker medlemskap i i Sydöstra . Ett ytterligare tillfälle att behandla försörjningstrygghet för energi gavs vid i . Där välkomnades det samförståndsavtal om en Enhanced som dagarna före undertecknats av de två koordinatörena; energikommissionären respektive den ryske energiministern. Mekanismen omfattar en tydlig definition av vad som avses med ett betydande försörjningsavbrott och reglerar hur den kan aktiveras oavsett om krisläget beror på underhåll, olyckor eller kommersiella tvister. Kommissionen bevakar fortlöpande hur relationen mellan och utvecklas genom expertgruppen b) Energigemenskapen i sydöstra i Sydöstra är en sammanslutning länder på västra , samt EU, som syftar till att utvidga EU:s inre marknad för energi genom att länderna förbinder sig att implementera EU:s acquis på energiområdet. Vid det ministermöte i energigemenskapen som äger rum i ska beslut fattas om bl.a. och eventuella inträde. Enligt ett förslag från ska ett politisk överenskommelse nås vid ministermötet samtidigt som inträdet är kopplat till ett villkor att länderna måste anta lagstiftning på gasområdet som är i enlighet med EU:s acquis. Beslut ska också fattas vid ministermötet om att inkludera tre direktiv för energieffektivisering i fördraget och som därmed ska implementeras i medlemsländerna. c) Östliga partnerskapet Det östliga partnerskapet inrättades vid ett toppmöte mellan EU och partnerländerna i . Två möten har hållits i den tredje plattformen för energiförsörjningstrygghet. hölls det första konstituerande mötet. Vid det andra mötet kunde plattformens fyra kärnmål samt arbetsprogrammet för 2010-2011 antas. Kärnmålen för plattformen omfattar bl.a. ökad energieffektivisering och användning av förnybar energi. Enligt arbetsprogrammet ska länderna bl.a. utbyta information om försörjningstrygghet samt diskutera regionens regelverk i enlighet med Energistadgefördraget samt Energigemenskapen i sydöstra . d) EU-US Energiråd Ett energiråd mellan och EU etablerades vid i . ska fördjupa dialogen om strategiska energifrågor av gemensamt intresse och kommer att sammanträda på ministernivå. Under energirådet inrättades tre arbetsgrupper om försörjningstrygghet och energimarknader, teknologi och forskning samt energipolitik. I energirådet representeras både utrikes- och energiministerierna i och EU-ordförandelandet, liksom motsvarande representanter i . e) Övriga Bland de övriga frågorna kan särskilt nämnas Energistadgefördraget. Inom ramen för energistadgeprocessen pågår förberedelser inför den stadgekonferens som äger rum i . Konferensen har att ta ställning till slutsatserna av den översynen av energistadgeprocessen som presenterats av den av konferensens utnämnde specielle representanten för översynsprocessen. drog tillbaka sin signatur av fördraget och har därmed bara observatörsstatus inom energistadgeprocessen. Förslag till svensk ståndpunkt Ingen diskussion väntas avseende informationen om de internationella relationerna. Regeringen välkomnar att energiministrarna hålls informerade om de löpande externa energidialogerna samt syftet med dessa, dvs. att utveckla goda relationer med EU:s energipartners för att på så sätt söka trygga EU:s framtida energiförsörjning samt ge EU stärkta möjligheter att verka för hållbar energi och klimatfrågor på det internationella planet. a) Framsteg i genomförandet av planen för sammanlänkning på den baltiska energimarknaden - Information från kommissionen (begäran från den litauiska delegationen) Bakgrund Vid rådsmötet kommer på begäran från delegationer att informera om den senaste utvecklingen i Baltic Energy Market Interconnection Plan (BEMIP) som syftar till att stärka integreringen av energimarknaderna och förstärka sammanlänkningarna i regionen. BEMIP kunde överenskommas och bekräftades vid ett toppmöte mellan de åtta stats och regeringscheferna i regionen samt ordförande . Kommissionen har fått i uppdrag att övervaka planens implementering och kommer att presentera två framstegsrapporter. Vid rådsmötet väntas muntligen föredra de viktigaste punkterna. Förslag till svensk ståndpunkt bör notera informationen. b) Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram - Information från den spanska delegationen Bakgrund Det inkommande spanska ordförandeskapet kommer att informera om sitt arbetsprogram för nästa sex månaders period. Förslag till svensk ståndpunkt bör notera informationen