rfr · GW0WRFR6 · 2009-02-11 00:00:00 — Inventering av skatteforskare 2009 Riksdagstryckeriet, , 2009 har beslutat om riktlinjer för utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor. Enligt riktlinjerna ska utskotten bl.a. utveckla mer systematiska kontakter med forskningsvärlden. Utskottskanslierna förutsätts bl.a. bygga upp direkta kontakter med forskare och annan expertis. För att utveckla kontakterna med forskare inom skatteområdet beslutade skatteutskottet att låta utföra en inventering av pågående forskning med skatteanknytning vid svenska universitet och högskolor (Inventering av skatteforskare 2007, 2007/08:RFR1). /08 utlystes och beslutades () om ett forskningsprogram inom skatteområdet. Programmet finansieras av , för arbetsliv och socialvetenskap och . De projektansökningar som inkom samt beslut om stöd till projekt motiverade att en uppdatering gjordes av den tidigare kartläggningen av skatteområdet för att ge en aktuell överblick. gav därför i uppdrag åt utvärderings- och forskningsfunktionen vid () att låta göra en uppdatering av tidigare utförd inventering. Vid har forskningssekreterare och pol. kand. , praktikant, ansvarat för arbetet. 2 Skatteforskning ..........................................vid universitet och högskolor 2.2.3 Skattefusk och attityder till skatter 2.2.5 Skatterättslig etik och beskattning av handelsbolag 2.2.6Inkomstskattebestämmelserna för den ideella sektorn och Skatternas effekter på arbetsutbudet ..................................... Ekonomiska styrmedel för transportbränslen ....................... Skatter och handel med utsläppsrätter .................................. Skatter för att minska koldioxidutsläpp och Skatter och finanser från tidig modern tid till modern tid..... Företagsbeskattning, koncernbeskattning m.m..................... Informationsutbyte mellan stater i skatteärenden ................. Internationell, europeisk och jämförande skatterätt.............. Svensk och utländsk skatterätt, särskilt relationen mellan intern skatterätt, internationell skatterätt och EG-rätt........... Nationella och internationella redovisningsnormer (IAS/IFRS) ........................................................................... Mätning av skatters skadliga effekter ................................... Anstånd och taxeringsrevision ur ett Välfärdsstatens finansiering i : Komparativ historisk forskning om skattepolitik i , och INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2008/09:RFR6 2.7.2Hållbara skatter i en global kontext: Den politiska ekonomin för riskförsäkringar och intergenerationell 2.8.1Entreprenörsbeskattning, ägarbeskattning, arbetsbeskattning och företagsbeskattning ............................ 2.9.1Skatterättslig forskning vid Internationella Gränsöverskridande förlustutjämning inom koncerner ......... Mot en ny redovisningsrätt.................................................... Fastighetsekonomi, fastighetsbeskattning ............................. Kontraktsbaserade samarbeten inom ramen för enkla EG-skatterätt med inriktning på fri rörlighet och Inkomstbeskattning av finansiella produkter......................... Hur ekonomiska bedömningar påverkar skatterätten ............ Skatterätt med särskild inriktning på EG-skatterätt............... Incitamentsproblem med tillämpning bl.a. på optimal Institutionell och ekonomisk förändring i antikens Hur skatter påverkar individers incitament att arbeta, tjäna pengar och bli entreprenörer.................................................. Skatter och globalisering samt skatter och entreprenörskap..27 Småföretagsbeskattning, fåmansföretags-beskattning........... Skattekonkurrens och EG-rätt ............................................... 2.13.10 EU-medlemsstaternas kvarvarande suveränitet på skatte- området EG-fördraget i ett folkrättsligt perspektiv............. 2.13.11 Skatterätt och internationell handel med särskild inriktning på WTO, EU och utvecklingsländerna.................................. 2.13.13 Mervärdesskatt och design av leveranskedjor ....................... Skatters effekter på arbetslöshet............................................ Inkomstfördelningseffekter av skatter................................... Samhällsekonomiska kostnader för beskattning................... Skatter och politisk ekonomi ................................................ Bestämning av skatter i politisk ekonomi samt effekter av skatter i makroekonomin ...................................................... Implementering av internationella Cap and Trade-system särskilt om EU ETS i ett sakrättsligt, skatterättsligt och Internationell beskattning av pensionsförsäkringar .............. Kapitalvinstbeskattning, företagsbeskattning m.m. .............. Skattefrågor angående generationsskiften ............................ 2.14.11 Det svenska företrädaransvaret............................................. Attityder till skatter skattefusk........................................... Mått på ekonomisk välfärd ................................................... Teorier kring optimal beskattning......................................... Teoribildning kring optimal beskattning .............................. Naturresurs- och miljöekonomi ............................................ Skatte- och socialrätt ............................................................ Skattesystemens utformning och samverkan skatter Skatters påverkan på individers beteende ............................. Arbetsmarknadsekonomi och offentlig ekonomi.................. Effekter av statsbidrag på kommunala skatter och utgifter... Internationell skatterätt och EG-skatterätt ............................ 2.16.10 Utflyttningsskatter inom ramen för internationell 2.16.11 Mervärdesbeskattning och innebörden av EG-rättens 2.16.12 Kommunala skatter............................................................... 2.16.14 Undanröjande av internationell dubbelbeskattning............... Skatter, medier, medborgare................................................. Miljöskatter, trafikbeskattning, kapitalinkomstbeskattning, paneldata, allmänjämviktsmodell ......................................... har tidigare låtit utföra (2006/07) en kartläggning av pågående forskning inom skatteområdet (Inventering av skatteforskare 2007, 2007/08:RFR1). Kartläggningen gjordes i syfte att utveckla kontakterna till forskning och forskare inom skatteområdet. Genom att belysa vilka forskare som är aktiva samt vilken forskning som bedrivs inom skatteområdet ges en överblick för skatteutskottets ledamöter samt övriga intressenter. Rapporten underlättar därigenom för kontakter mellan folkvalda och forskare. /08 utlystes och beslutades () om ett forskningsprogram inom skatteområdet. Programmet finansieras av , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och . De projektansökningar som inkom samt beslut om stöd till forskningsprojekt motiverade att en uppdatering gjordes av den tidigare kartläggningen av skatteområdet för att ge en aktuell överblick. gav därför i uppdrag åt utvärderings- och forskningsfunktionen vid () att låta göra en uppdatering av tidigare utförd inventering. Syftet med kartläggningen är att ge en bild av pågående, eller avslutad, forskning vid svenska universitet och högskolor inom skatteområdet samt andra aktuella institut som bedriver forskning relevant för skatteområdet. Underlaget ger en kort beskrivning av olika forskningsprojekt samt kontakter till berörda forskare. För att få en så heltäckande bild som möjligt har flera metoder använts. Samtliga personer som ingick i inventeringen /07 har kontaktats och givits möjlighet att uppdatera sina texter. Med hjälp av Expertsvar vid har därutöver kontaktpersoner erhållits vid samtliga universitet och högskolor och andra berörda organisationer. Dessa har ombetts återkomma med besked om namn på verksamma forskare inom skatteområdet vilka sedermera har kontaktats. Svar har inkommit från samtliga berörda lärosäten. Högskolor och universitet som har en tydligt uttalad inriktning mot ämnen där inte skatteforskning är relevant, såsom eller i , har inte kontaktats. 2008/09:RFR6 1 INLEDNING Resultatet av inventeringen visar att det finns ett åttiotal forskare i som bedriver forskning inom skatteområdet. Dessa finns fördelade vid 16 lärosäten och 2 institut. Skatteforskning bedrivs huvudsakligen inom juridik och nationalekonomi men även inom historia, sociologi, psykologi och statsvetenskap. Resultatet är likvärdigt med den föregående inventeringen vad gäller omfattning och inriktning, men däremot har man gjort ändringar i sammansättningen. Nya lärosäten i inventeringen är , , och . har också tillkommit i inventeringen. Fem lärosäten har en särställning på området sett till antalet forskare på området: , , , och . Inventeringen presenterar forskningen i bokstavsordning för lärosätena. En rubrik följs av en kort presentation av forskningen för att ge en bild av vad forskningen behandlar. Därefter finns, i de flesta fall, sökord som kännetecknar forskningen följt av kontaktuppgifter. Samtliga forskningsprojekt redovisas i innehållsförteckningen under respektive lärosäte. 2 Skatteforskning vid universitet och högskolor Forskning om skogsbeskattning, särskilt räntefördelningens påverkan på avverkningar, skogsskötsel och virkesförråd. Forskningen har visat att räntefördelningen kan ge stora effekter på skogsbruket. kommer beräkningarna att göras om, med hänsyn till de förändringar som har skett i skattesystemet. Analysen omfattar också hur beskattningen av skogen kan påverka önskemålet att ha skogen som en så kallad kolsänka. Sökord: skogsbeskattning, räntefördelning och skogsbruk. , sektionen för management , 0457-38 56 25 679e Forskningen om skatter bedrivs främst utifrån två utgångspunkter: Den första berör miljöstyrmedel, varav miljöskatter är en viktig del (den främsta frågeställningen rör då vilken acceptans allmänheten har för olika miljöskatter, hur man kan påverka opinionen kring dem och hur man kan förändra själva skatten för att uppnå ökad acceptans). Den andra undersöker inställningar till miljöskatter i förhållande till andra skatter och förklaringar till varför vissa skatter är mer populära än andra. Här har frågor berörts såsom hur fuskbara olika skatter är och hur generella de är. Sökord: miljöpolitik, miljöskatter, acceptans, legitimitet, förtroende. 2008/09:RFR6 2 SKATTEFORSKNING VID UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR På ett övergripande plan rör forskningen relationen mellan identitetspolitik, etniska relationer och staters förmåga att sörja för sina medborgares välfärd och samla in de skatter som krävs för detta. Kan vi förstå staters olika förmåga att lösa sociala dilemman rörande ekonomisk omfördelning delvis som en konsekvens av att de bedrivit olika identitetspolitik i form av antingen multikulturella policyer eller assimileringspolitik? tar sin utgångspunkt i idén att beskattning är en förutsättning liksom den bäst lämpade indikatorn för en stats konsolidering samt i forskning om hur etnisk mobilisering påverkar möjligheterna att lösa sociala dilemman. Vad som i stort saknas i denna forskning är dock en djupare förståelse för hur institutioner påverkar och formar etnisk mobilisering och vidare förmågan att lösa det sociala dilemma som staters förmåga att samla in skatter innebär. Projektet syftar således i stort till att bidra med insikt i hur socialt konstruerade faktorer så som politiskt mobiliserade etniska identiteter påverkar utvecklingen av skattesystem. Projektet är en jämförande studie där tre afrikanska stater ingår (, och ). håller projektet också på att utvidgas i ett fortsättningsprojekt som omfattar ett antal industriländer. Sökord: beskattning, skattesystem, etnisk fragmentering, etnisk mobilisering, multikulturell, assimilering. , statsvetenskapliga institutionen , 2.2.3Skattefusk och attityder till skatter Olika skatters popularitet varierar mycket, och förklaringarna till attityderna är olika beroende på bl.a. skattemotiv och skattebas. Bland annat är förtroendet för politikerna en viktig förklaringsfaktor för flera skatter. Forskning om skattefusk bedrivs också och om dess förklaringar, både teoretiskt och empiriskt. Exempel på forskning är interaktionen mellan skattebetalare och myndighet samt ett arbete om olika sociala normers betydelse för fusk. Sökord: attityder, legitimitet, skattefusk, sociala normer. 2 SKATTEFORSKNING VID UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR 2008/09:RFR6 Avdragsrätt vid inkomstbeskattning, bl.a. sponsring, samt skatterättslig normgivning. Sökord: likabehandling, företagsbeskattning, sponsring, regler. 2.2.5Skatterättslig etik och beskattning av handelsbolag Sökord: beskattning av ägarledda företag, beskattning av handelsbolag, skatterättslig etik, skatter och obestånd. 2.2.6 Inkomstskattebestämmelserna för den ideella sektorn och non-profit-verksamhet i Studien omfattar två forskningsuppgifter; en rättsdogmatisk och en rättspolitisk. Den rättsdogmatiska delen är en kartläggning av praxis och förarbeten som rör inkomstbeskattningen av ideella föreningar i allmänhet och idrottsföreningar i synnerhet. Den rättspolitiska forskningen kan, grovt sett, delas in i två moment. Del ett innebär försök att fastställa om det inom inkomstskatterätten finns en norm om allmännytta och vad den i så fall går ut på. Del två består i sin tur av en diskussion om sambandet mellan skattefrihetsinstitutet och den svenska välfärdsmodellen. Syftet är att försöka precisera om allmännytta genom att presentera och analysera sådana politiska värderingar och andra intressen som ligger bakom skattefrihetsinstitutet. Sökord: globalisering, ekonomisk internationalisering, välfärd, ideella föreningar, idrottsföreningar, inkomstbeskattning, stiftelser och EG-skatterätt. 2008/09:RFR6 2 SKATTEFORSKNING VID UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR 2.2.7Skatternas effekter på arbetsutbudet Betydelsen av ekonomiska incitament för individernas val av arbetstid, inklusive pensionsbeslutet. Mikrosimuleringsmodeller för utvärdering av förändringar i skatte- och bidragssystemen. Mo- deller för att analysera effekterna av skatter och bidrag för dem som inte ingår i arbetskraften. Ekonometriska metoder för mikrodata. Sökord: inkomstskatter, bidragssystem, arbetsutbud, pensioner, mikrosimulering. 2.2.8Ekonomiska styrmedel för transportbränslen Ekonomiska styrmedel för transportbränslen, särskilt beskattningen av bensin och andra petroleumprodukter i olika länder. Teoretiska och empiriska studier av utformningen av styrmedel, inklusive skatter, för att hantera en rad olika problem beträffande naturresurser och miljö i olika ekonomiska system. Studier kring växthuseffekt och hur ekonomisk tillväxt kan göras hållbar, bl.a. genom ökad beskattning av miljöförstöring och naturresursförbrukning. Sökord: miljöskatter, styrmedel, prissättning, political economy. 2.2.9Skatter och handel med utsläppsrätter Ekonomiska styrmedel (skatter och handel med utsläppsrätter) för att minska koldioxidutsläpp och klimatförändringar. Sökord: miljöskatter, attityder, handel med utsläppsrätter, osäkerhet. , nationalekonomiska institutionen , /item.aspx?id=3508 2 SKATTEFORSKNING VID UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR 2008/09:RFR6 2.2.10 Skatter för att minska koldioxidutsläpp och klimatförändringar Ekonomiska styrmedel (skatter) för att minska koldioxidutsläpp och klimatförändringar. Sökord: ekonomiska styrmedel och klimat. /Personal/TommyG.htm 2.2.11Skatter och finanser från tidig modern tid till modern tid Skattesystemens utveckling sedan forntiden samt hur teorierna om beskattning har utvecklats sedan medeltiden (främst i ). handlar det om forskning om det svenska grundskattesystemet och indelningsverket. var ju ett speciellt sätt att avlöna kronans befattningshavare, kronans privilegierade civila och militära tjänstemän fick därigenom en mer eller mindre indexreglerad (inflationsskyddad) lön. regionala konstruktion och utfall undersöks. Sökord: beskattning, grundskattesystem och indelningsverk. Syftet med mitt forskningsprojekt är att systematisera och analysera de metoder som tillämpas i dubbelbeskattningsavtalen för att eliminera dubbelbeskattning samt att utreda problem som uppkommer vid tillämpning av dessa metoder. Därutöver är syftet att genomföra en fördjupad analys på ett par utvalda områden och att på dessa områden utvärdera metoderna med utgångspunkt i skatteneutralitet. Sökord: dubbelbeskattningsavtal, skatteavtal, modellavtal, exemption, credit, avräkning, internationell dubbelbeskattning. , advokat/doktorand , juridiska institutionen , 2008/09:RFR6 2 SKATTEFORSKNING VID UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR 2.3.1Företagsbeskattning, koncernbeskattning m.m. Allmännyttiga stiftelser: beskrivning av hur nuvarande regler om beskattning av skatteprivilegierade stiftelser fungerar och hur de bör ändras för att ytterligare stimulera donationer till allmännyttig verksamhet. Projektet har således både en rättsdogmatisk och en rättspolitisk ansats. I första hand gäller det reglerna för beskattning av stiftelser, vad de avser inkomst och förmögenhet medan övriga skatter och avgifter undersöks mer sparsamt. och kapitalanvändning i stiftelser ur skatte- och civilrättslig synvinkel (tillsammans med , ), bl.a. risken för att en stiftelses kapitalförvaltning blir behandlad i skatterättsligt hänseende som värdepappersrörelse, skatteeffekter vid skatterättsliga karaktärsbyten och beskattning av penninginsamlingar samt en studie av verksamhetskravet. Aktieägartillskott: den skatterättsliga behandlingen av ovillkorade och villkorade aktieägartillskott. Bland annat undersöks hur avkastning på och återbetalning av aktieägartillskott behandlas. Vidare undersöks vilka skatteeffekter som uppkommer när en rätt till återbetalning av aktieägartillskott avyttras och när det aktiebolag som fått tillskottet har gått i konkurs. Internprissättning: uppdatering av rättsutvecklingen på internprissättningsområdet . Sökord: företagsbeskattning, koncernbeskattning, internprissättning (transfer pricing), aktieägartillskott, stiftelsebeskattning. Huvudinriktningen är sambandet mellan redovisning och beskattning eller med en annan benämning skatterättslig periodisering. Aktuella projekt är gåvobegreppets betydelse för beskattningen och avdragsrätt för sponsring. Utöver detta bedriver jag även forskning om dokumentation avseende internprissättning. Ytterligare en intressesfär är redovisnings- och revisionsrätt. Sökord: företagsbeskattning, periodisering, gåvor, redovisningsrätt, internprissättning. 2 SKATTEFORSKNING VID UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR 2008/09:RFR6 2.3.3Informationsutbyte mellan stater i skatteärenden Information som innehas och efterfrågas av skatteförvaltningar har sin grund i taxering enligt nationella skattesystem. Således resulterar skillnader i system i skillnader i existerande information. Stater måste i förhållande till varandra uppfylla sina internationella överenskommelser om att utbyta information i skatteärenden, men hänsyn måste också tas till intern skatteprocessuell lagstiftning och skattskyldigas rättigheter i taxeringsprocessen. Syftet med forskningen är att kartlägga hur internationella överenskommelser och interna lagstiftning på området kompletterar varandra och harmonierar samt om det i praktiken är juridiskt möjligt att utbyta information i enlighet med bl.a. antaganden. Sökord: internationell skatterätt, EG-skatterätt, skattekontroll, taxering, rättssäkerhet. 2.3.4Internationell, europeisk och jämförande skatterätt Den skatterättsliga territorialitetsprincipen är en grundläggande princip inom skatterätten. Den står dock i konflikt med EG-rätten, vilket skapar osäkerhet vad gäller förhållandet mellan respektive medlemsstats skattesystem och EG- fördraget. Avhandlingen avser därför att definiera och analysera den skatterättsliga territorialitetsprincipen samt dess tolkning inom EG-rätten. Avhanlingen avser även att fastställa den fördelning av skattejurisdiktion som bäst passar EG-fördraget. Sökord: EG-skatterätt, internationell skatterätt. 2008/09:RFR6 2 SKATTEFORSKNING VID UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR 2.3.5 Svensk och utländsk skatterätt, särskilt relationen mellan intern skatterätt, internationell skatterätt och EG-rätt Vilka konsekvenser uppkommer enligt intern rätt vid utflyttning? Vilka blir konsekvenserna enligt dubbelbeskattningsavtalen? En central frågeställning därvid är hur EU-staternas exitbeskattning, dvs. beskattning som om en inkomst vore realiserad vid utflyttningstillfället, förhåller sig till EG-rätten och den internationella skatteavtalsrätten. Därvid beaktas särskilt brittisk, svensk och tysk rätt. En övergripande frågeställning är om utflyttningsskatterna, såsom uttagsbeskattning och återföring av avdrag för avsättningar till periodiseringsfonder, är förenliga med skatteavtalsrätten och EG-rätten. Projektet bedrivs med inriktning på utflyttning av aktiebolag. Sökord: utflyttningsskatter, hemvist, dubbelbeskattningsavtal, aktiebolagsrätt, internationell bolagsrätt, internationell skatterätt, EG-rätt. 2.4.1 Nationella och internationella redovisningsnormer (IAS/IFRS) Forskningen har sin utgångspunkt i nationella och internationella redovisningsnormer (IAS/IFRS) för att visa på olika tolkningar av innebörden av principen substance over form. Forskningen syftar vidare till att undersöka om normer som bygger på den ekonomiska innebörden av en transaktion är lämpliga för att utgöra underlag för ekonomiska beslut, aktiebolagens inkomstbeskattning och vinstutdelning utifrån lagstiftningens syfte. Sökord: redovisningsrätt, substance over form, aktiebolagsbeskattning. Även doktorand vid , juridiska institutionen. 2 SKATTEFORSKNING VID UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR 2008/09:RFR6 2.5.1Mätning av skatters skadliga effekter Två viktiga resultat från detta forskningsprojekt är att de vanliga mätningarna av skatters skadliga effekter är irrelevanta vid beslut om att införa dessa skatter och att dessa mätningar givet de förutsättningar som vanligen ges leder till, systematiska överskattningar av skatternas skadliga effekter. De vanliga måtten, vanligen kallade skattens överskottsbörda (excess burden) eller dödviktskostnad (deadweight loss), har varit vägledande vid såväl utformning som utvärdering av stora skattereformer i och många andra länder . De två slutsatserna ovan innebär att de politiska beslutsfattarna måste sägas ha blivit vilseledda vid utformningen av dessa skattereformer. Källan till att de skadliga effekterna överskattas är att de vanliga måtten endast beaktar substitutionseffekten. Med detta avses den effekt på skattebetalarnas beteende som hänger samman med att skatten påverkar relativpriserna mellan det som beskattas och andra nyttigheter. Vad som inte beaktas är att skattebetalarna också påverkas av inkomsteffekten, dvs. den effekt på deras beteende som hänger samman med att skatten förändrar deras inkomst. I projektet skatters skadliga effekter medverkar också , professor, . Sökord: skatter, skattereformer, överskottsbörda, dödviktskostnad, effektivitetsförluster. , och samhälle , 023-77 89 61 2.6.1 Anstånd och taxeringsrevision ur ett rättssäkerhetsperspektiv Forskning om anstånd och taxeringsrevision ur ett rättssäkerhetsperspektiv. Sökord: anstånd, taxeringsrevision, rättssäkerhet, skattehistoria, ansvarsgenombrott, ansvar för skatter, objektivitetsprincipen. , och IT, avdelningen för juridik, politik och ekonomi , 0520-22 36 76 2008/09:RFR6 2 SKATTEFORSKNING VID UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR 2.7.1 Välfärdsstatens finansiering i : Komparativ historisk forskning om skattepolitik i , och efter För att bättre förstå skattepolitikens inriktning i ställs likheter och skillnader i ländernas skattepolitik mot varandra i en historisk och komparativ fallstudie. I fokus för projektet står skatternas utformning, och frågeställningarna berör särskilt de idéer och överväganden som präglat skattestrukturen. I fokus står införandet av moms, övergången till arbetsgivaravgifter och frågan om särbeskattning.