rfr · GW0WRFR9 · 2009-05-01 00:00:00 — Kriminalvården konstaterar i sin rapport om återfall att då åldersgrupperna inte är så stora är det inte så enkelt att dra några slutsatser om återfallen bland kvinnor. I rapporten pekas på att kvinnorna totalt sett har en något lägre återfallsprocent än männen , utom , då en högre andel kvinnor än män återföll.39 ÅTERFALL (FÄNGELSE) INOM ETT ÅR FÖRDELAT PÅ KVINNOR (K) OCH MÄN (M) SAMT ÅLDER 19952005 Källa: (2005), Kriminalvården. I Kriminalvårdens uppföljning av återfallen för kvinnor och män som fått fängelsepåföljd ges en redovisning av 38Regeringsbeslut I 34, . 39Kriminalvårdsstyrelsen (2005). 3 INTAGNA I ANSTALT 2008/09:RFR9 återfallen för olika typer av huvudbrott. Redovisningen av återfallen sker med en uppdelning på om fängelsetiden varit kort (upp ), medellång (upp till ) eller lång (eller längre) samt efter en åldersgruppering på unga (upp t.o.m. ), medelålders () och äldre (eller äldre). JÄMFÖRELSE AV GENOMSNITTLIG ANDEL ÅTERFALL INOM TRE ÅR EFTER HUVUDBROTT AVSEENDE 19942003 ÅRS KVINNO- RESPEKTI- VE MANSPOPULATIONER SOM FÅTT FÄNGELSEPÅFÖLJDER (SAM- MANSLAGNA BASTAL *) *Antalet personer under startåren 19942003 (startår är frigivningsår) har sammanräknats till en gemensam population. Källa: Kriminalvårdens redovisning om återfall (2008). till samtliga klienter visar Kriminalvårdens uppföljning av återfallen att återfallsfrekvensen uppgick till för kvinnor som dömts till fängelsestraff på upp medan andelen var för männen. Återfallsfrekvensen var således något högre bland de korttidsdömda kvinnorna jämfört med männen. Andelen återfall uppgick för både kvinnor och män som dömts till fängelse mellan och till . För dem som dömdes till långa fängelsestraff, dvs. , uppgick andelen återfall till för kvinnorna och för männen. 2008/09:RFR9 3 INTAGNA I ANSTALT För en mer detaljerad redovisning av kriminalvårdens uppföljning av återfallen för de kvinnor som avtjänat fängelsepåföljd under 19942003, se bilaga 4. fanns 2 041 personer som var inskrivna i anstalt , varav var kvinnor. , fanns 3 181 personer som var inskrivna i anstalt . Av dessa var kvinnor.40 Av de kvinnor som var intagna i anstalt var förstagångsintagna. Av de män som var intagna i anstalt var förstagångsintagna. ÅLDERSFÖRDELNING FÖR FÖRSTAGÅNGSINTAGNA, 1 OKTOBER 1997 OCH 2007 Källa: Kriminalvården, KVR. Kriminalvården har uppmärksammat att det finns skillnader i ålder mellan gruppen kvinnor och män som tas in i anstalt . Enligt uppgift från Kriminalvården är de förstagångsintagna kvinnorna äldre och i många fall betydligt mer fysiskt och psykiskt nedgångna i jämförelse med de förstagångsintagna männen41, se även avsnitt 4 samt 6.7. 40Med förstagångsintagen avses enligt Kriminalvårdens definition att personen inte har varit intagen på anstalt . 41Kriminalvården, e-brev . 3 INTAGNA I ANSTALT 2008/09:RFR9 MEDEL- OCH MEDIANÅLDER FÖR FÖRSTAGÅNGSINTAGNA KVINNOR OCH MÄN, 1 OKTOBER 1997 OCH 2007 Källa: Kriminalvården, e-brev . När det gäller förstagångsintagnas brottslighet och sociala situation m.m. är det områden som Brå inte har studerat. Enligt utvärderingsenheten har dessa områden inte heller varit föremål för mer specifika studier i övrigt i Sverige.42 Återfall bland lagförda debutanter Brå redovisar statistik för återfall bland lagförda debutanter. Däremot har myndigheten inte redovisat statistik avseende återfallen bland förstagångsintagna kvinnor och män i anstalt. När det gäller lagförda debutanter visar statistiken från Brå att skillnaden i återfall mellan könen är störst bland personer som inte tidigare lagförts för brott. uppgick återfallsandelen, sett till en treårig uppföljningsperiod, till bland kvinnliga debutanter, vilket kan jämföras bland manliga debutanter. För lagförda personer med tidigare brottsbelastning är könsskillnaderna mindre och varierar mellan . Enligt Brås statistik förekommer för vissa belastningsgrupper att återfallsandelen är större för kvinnor än för män. Detta mönster har varit likartat 19912002. Det bör i sammanhanget påpekas att antalet lagförda kvinnor är förhållandevis litet, i synnerhet inom grupperna med en högre brottsbelastning. Av drygt 20 300 lagförda personer 2002, som hade lagförts vid minst tre tillfällen, utgjorde kvinnorna drygt 11 %.43 En stor del av samtliga intagna avtjänar ett kortare fängelsestraff på upp . Drygt hälften av kvinnorna avtjänar verkställighetstider upp , vilket är en högre andel än för männen där avtjänar verkställigheter upp . Andelen narkotikamissbrukare bland nyintagna kvinnor och män var nästan lika stor. var andelen narkotikamissbrukande anstaltsintagna kvinnor betydligt högre än bland männen, men siffrorna har därefter jämnats ut.44 Frågan om utdömda fängelsepåföljder för narkotikamissbrukare uppmärksammades av anstaltspersonalen i samband med att justitieutskottets uppföljningsgrupp besökte anstalten Färingsö. Enligt personalen innebär utdömandet 42Brå, intervju . 43Brå (2008a). 44Kriminalvården (2007a). 2008/09:RFR9 3 INTAGNA I ANSTALT av korta verkställighetstider om ett att möjligheterna att för dessa klienter bedriva någon behandlingsverksamhet försvåras avsevärt. Detta i sin tur innebär att missbrukarna återkommer gång på gång och att de under den korta verkställighetstiden inte hinner med mycket mer än att klara av att gå upp i vikt. För att kunna åstadkomma en bestående påverkan behövs enligt personalen behandlingsinsatser om åtminstone . Även om de alternativa påföljder som har införts har inneburit att antalet korttidsdömda i anstalt har minskat avtjänar av de intagna kvinnorna verkställigheter på och av kvinnorna avtjänar verkställigheter som uppgår till högst . Detta kan jämföras med män som avtjänar fängelsestraff där av dem avtjänar korta straff på upp och avtjänar verkställigheter upp till . VERKSTÄLLIGHETSTIDER FÖR NYINTAGNA KVINNOR OCH MÄN I ANSTALT, 20012007 (GRÅ OCH VITA ) Källa: (Brå), Kriminalstatistik 2007. När det gäller det totala antalet livstidsdömda intagna har en ökning skett från 30 personer 1990 till 159 personer . Den yngste som avtjänar 45 Uppföljningsgruppens studiebesök vid kvinnoanstalten , . 3 INTAGNA I ANSTALT 2008/09:RFR9 livstidsstraff var vid mättillfället och den äldste . Av de personer som avtjänar livstidsstraff i svenska anstalter är fyra kvinnor. började den första kvinna som dömts till livstidsstraff i att avtjäna sin verkställighet. Samtliga av dem som avtjänar livstidsstraff gör detta för mord (inklusive medhjälp, försök och anstiftan till mord). Skillnader i återfall mellan kvinnor och män som avtjänat verkställighet i anstalter Enligt är det svårt att studera andelen återfall bland fängelsedömda personer eftersom de fängelsedömda personernas möjlighet till återfall är begränsad de är frihetsberövade. Den s.k. inkapaciteringseffekten46 är större vid längre fängelsestraff. Enligt är andelen återfall bland fängelsedömda personer som störst för dem som dömts till medellånga fängelsestraff och . Av de fängelsedömda 2002 med en strafftid inom detta intervall återföll . Andelen återfall sjunker därefter med stigande strafftid. Den lägsta andelen återfall återfanns bland gruppen personer som dömdes till fängelsestraff . I denna grupp återföll . Enligt kan detta till viss del förklaras av att dessa personer var frihetsberövade under en större del av den treåriga uppföljningsperioden. Av de personer som dömdes till kortare strafftider återföll från ingångslagföringen.47 ÅTERFALL I BROTT INOM TRE ÅR BLAND KVINNOR OCH MÄN SOM DÖMTS TILL FÄNGELSE SOM HUVUDPÅFÖLJD 2002, EFTER DEN UT- DÖMDA STRAFFTIDENS LÄNGD Källa: (Brå), Kriminalstatistik 2007. Enligt analyser kännetecknas de högsta återfallen bland kvinnor av personer som är dömda för tillgreppsbrott eller narkotikabrott, är 46Med inkapaciteringseffekten avses att möjligheten till återfall begränsas en person är frihetsberövad. 47Brå (2008a). 2008/09:RFR9 3 INTAGNA I ANSTALT tidigare belastade av anstaltsvistelse, har frigivits från ett medellångt fängelsestraff och är medelålders eller äldre. De lägsta återfallen bland kvinnorna kännetecknas enligt Kriminalvården av personer som är helt obelastade av kriminalvård, dömda för rattfylleri och dömda till villkorlig dom med samhällstjänst eller verkställt IÖV (fotboja). Se även bilaga 4.48 48 Kriminalvården (2008d). 4 Intagna kvinnors levnadssituation, missbruk och brottslighet 4.1 Intagna kvinnors levnadssituation I en bok om kvinnlig brottslighet pekar författarna på att kvinnor som begår brott avviker från den kvinnliga , men inte heller uppfyller den manliga. När kvinnors brottslighet kommer upp på agendan så sker det enligt författarna alltid med utgångspunkt från deras bakgrund och eventuella problem i deras livssituation. En kriminell mans bakgrund eller person väcker enligt författarna däremot inte alls samma intresse.49 Faktorer av betydelse för att kunna ta sig ur kriminalitet För att utveckla kunskaperna om vilka faktorer som kan påverka återfall i brott har delfinansierat en studie av hur man avbryter en brottslig karriär. Studien avsåg män och publicerades med syftet att belysa bl.a. varför vissa gravt kriminella män upphör med sin brottslighet. De samlade resultaten i studien visade på att några av de faktorer som har betydelse för att en person ska kunna ta sig ur en kriminell karriär är att det inte bör föreligga ett pågående missbruk, att det måste finnas någon form av stöttande socialt nätverk kring personen, att man måste ha en bostad, att det får anses nödvändigt att en uppluckrad kriminell identitet hos individen föreligger liksom även förändrade värderingar.50 Någon motsvarande studie av kvinnor har inte initierats av Kriminalvården. På uppdrag av dåvarande genomförde forskare vid kriminologiska institutionen vid en undersökning av fångars levnadsförhållanden. Projektet påbörjades och resulterade i en rapport som presenterades 1999 och innefattade en kartläggning av levnadssituationen för personer som dömts till fängelse. Undersökningens inriktning var att belysa under vilka förhållanden dessa personer lever när de befinner sig i frihet ute i samhället. När det gäller uppväxtförhållanden konstaterade forskarna att intagna kvinnor i större utsträckning kommer från arbetarhem jämfört med intagna män och att denna skillnad inte förklaras av den åldersskillnad som finns mellan intagna kvinnor och män. När det gäller hemförhållanden under uppväxten fann forskarna att dessa inte skilde sig åt mellan intagna kvinnor och män. Nästan hälften av de intagna kvinnorna, jämfört med en tredjedel av männen, hade dock upplevt missbruk inom familjen där någon förälder haft alkohol- eller andra missbruksproblem. 49Kordon och (2006). 50Rydén-Lodi, ,och af Klinteberg (2005). 2008/09:RFR9 4 INTAGNA KVINNORS LEVNADSSITUATION, MISSBRUK OCH BROTTSLIGHET kvinnorna hade varit i kontakt med polis innan de fyllde på grund av att de begått brott, vilket kan jämföras med hälften av de intagna männen. Av de intagna kvinnorna och männen hade närmare en tredjedel blivit omhändertagna av de sociala myndigheterna . För kvinnorna var de vanligaste anledningarna till att de blivit omhändertagna missbruk samt familjeproblem medan det för männen var kriminalitet samt familjeproblem.51 Kriminalitet och missbruk hos partner Av samtliga kvinnor som genomgick ASI-utredning52 inom mellan 2003 och uppgav att de lever med en partner som sysslar med brott. Det kan jämföras av de utredda männen. När det gäller narkotikaanvändning uppgav av de ASI-utredda kvinnorna att de lever tillsammans med en partner som använder narkotika. Motsvarande andel för männen var 8 %.53 När det gäller hur många av dem som avtjänade tid i anstalt som hade arbete innan anstaltsvistelsen, finns enligt Kriminalvården inte några uppgifter med en säkerställd statistisk kvalitet som kan användas för att belysa detta.54 Enligt en studie av samtliga kvinnor som frigavs från anstalt 1992 respektive 2002 minskade andelen kvinnor som hade en anknytning till arbetsmarknaden . Andelen kvinnor som hade sin huvudsakliga försörjningskälla från socialbidrag och pension ökade i stället (se tabell nedan). Enligt studien hade försörjningssituationen för kvinnorna inte förbättrats i någon större utsträckning jämfört med situationen före anstaltsvistelsen.55 INTAGNA KVINNORS FÖRSÖRJNING FÖRE ANSTALTSVISTELSEN, ÅREN 1992 OCH 2002* Huvudsaklig försörjningskälla före anstaltstiden * Avser kvinnor som frigavs åren 1992 respektive 2002. Källa: Kling och (2004). 51Nilsson och (1999). 52ASI (Addiction Severity Index) är ett intervjuinstrument för att dokumentera och systematisera uppgifter om intagna missbrukare m.fl. med avseende på behov av rehabilitering och behandling. 53Kriminalvården, e-brev . 54Kriminalvården, e-brev . 55Kling och (2004). 4 INTAGNA KVINNORS LEVNADSSITUATION, MISSBRUK OCH BROTTSLIGHET 2008/09:RFR9 I en studie som genomfördes av intagnas levnadsförhållanden uppgav en dryg tredjedel av kvinnorna och hälften av de tillfrågade männen att de hade haft arbete före frihetsberövandet.56 Den tidigare refererade studien visar att de intagna kvinnornas anknytning till bostadsmarknaden försämrades . hade av kvinnorna stadigvarande bostad medan andelen som hade detta 2002 hade minskat till . Bostadslösheten ökade från år 2002. Andelen kvinnor som hade tillfälliga bostadslösningar ökade från till 25 %.57 INTAGNA KVINNORS BOENDESITUATION, ÅREN 1992 OCH 2002* * Avser kvinnor som frigavs åren 1992 respektive 2002. Källa: Kling och (2004). När det gäller vräkning visar en undersökning av intagnas levnadsförhållanden att av de intagna kvinnorna hade blivit vräkta, vilket kan jämföras med en dryg fjärdedel av de manliga intagna. Den vanligaste orsaken till att männen blivit vräkta var utebliven betalning av hyra, medan den vanligaste orsaken för kvinnorna var att de störde sina grannar.58 Ansamling av problem bland intagna kvinnor och män I studien av intagnas levnadsförhållanden redovisas ett antal skillnader mellan intagna kvinnor och män. Innan frihetsberövandet saknade närmare tre fjärdedelar av de kvinnor som ingick i studien sysselsättning, vilket kan jämföras med drygt hälften av männen. Studien visar vidare att en större andel av de intagna kvinnorna hade ekonomiska svårigheter och missbruksproblem jämfört med de intagna männen. 56Nilsson och (1999). 57Kling och (2004). 58Nilsson och (1999). 2008/09:RFR9 4 INTAGNA KVINNORS LEVNADSSITUATION, MISSBRUK OCH BROTTSLIGHET ANDEL INTAGNA MED PROBLEM AVSEENDE BOENDE SYSSELSÄTT- NING, EKONOMI OCH MISSBRUK Källa: (2002). Forskarna menade att situationen är särskilt anmärkningsvärd för de intagna kvinnorna där mer än hälften av dessa, jämfört med ungefär en tredjedel av männen, hade tre eller fler ansamlade problem. Mot bakgrund av problemens karaktär pekar både förekomsten och ansamlingen av olika problem enligt forskarna på svåra levnadsförhållanden och en mycket svår social situation. av de intagna kvinnorna hade före frihetsberövandet haft sysselsättning, bostad samt inget missbruk eller ekonomiska problem.59 Enligt en magisteruppsats där psykosociala bakgrundsfaktorer jämfördes mellan kvinnliga och manliga förövare av dödligt våld perioden 19952001 hade de kvinnliga förövarna fler försvårande omständigheter i sin uppväxt än de manliga. De kvinnliga förövarna hade också i högre utsträckning än de manliga varit utsatta för hot och våld och sökt hjälp före det aktuella brottet.60 togs 6 057 narkotikamissbrukare in på de svenska anstalterna. Enligt statistik har andelen nyintagna narkotikamissbrukare ökat från att 1997 ha omfattat till att 2007 omfatta av de nyintagna.61 Enligt statistik var andelen narkotikamissbrukande fängelsedömda kvinnor väsentligt högre jämfört med andelen män fram . Detta bekräftas i en studie avseende intagnas levnadsförhållanden baserad på en undersökning av ett urval intagna 1997 där det konstateras att av de intagna kvinnorna före frihetsberövandet hade haft ett regelbundet missbruk av narkotika, vilket kan jämföras av de intagna männen. Enligt studien återspeglas kvinnornas missbruksproblem även i skillnader i brottslighet. Av de intagna kvinnor som intervjuades i undersökningen hade betydligt fler narkotikabrott som huvudbrott62 jämfört med männen.63 59Nilsson (2000). 61Kriminalvården, e-brev . 62Med huvudbrott avses det allvarligaste brottet en person dömts till i det fall personen döms för olika brott i samma dom. 63Nilsson (2002). 4 INTAGNA KVINNORS LEVNADSSITUATION, MISSBRUK OCH BROTTSLIGHET 2008/09:RFR9 var andelen narkotikamissbrukare bland fängelsedömda kvinnor och män enligt Kriminalvården i det närmaste lika stor, då av de nyintagna fängelsedömda kvinnorna och av männen var narkotikamissbrukare.64 I Kriminalvårdens slutredovisning av den särskilda narkotikasatsningen 20022007 anges att både den fysiska och psykiska ohälsan är stor bland kriminalvårdens narkotikamissbrukare. Myndigheten konstaterar vidare att kvinnornas missbruksproblem är allvarligare än männens samt att de har en mer komplex problematik kopplad till missbruket.65 Åldersskillnader och tidig missbruksdebut För de narkotikamissbrukare som togs in i anstalt fanns åldersmässiga skillnader mellan kvinnor och män. Medianåldern för de narkotikamissbrukande kvinnorna som togs in i anstalt var , vilket kan jämföras med för männen. av de missbrukande männen som togs in i anstalt tillhörde åldersgruppen . Det återfanns inte några kvinnor i denna åldersgrupp.66 ANTAL NARKOTIKAMISSBRUKARE SOM TAGITS IN I ANSTALT ÅREN 19982006, EFTER ÅLDER OCH KÖN Källa: Kriminalvården, uttag ur KLAS-KVA, Enkätundersökning. I en forskningsstudie från anstalten Färingsö tas bl.a. problemen med en tidig missbruksdebut upp. Flera av kvinnorna i studien hade börjat med droger tidigt och därmed, enligt forskarna, levt i en overklighet . Då människor vanligtvis förväntas lära sig mycket om att hantera livet finns enligt studien risk för betydande kunskapsbrister bland dessa kvinnor. Forskarna menade att denna kunskapsbrist kan vara ett dolt handikapp som även kan inverka negativt på de intagnas självförtroende.67 64Kriminalvården, e-brev . 65Kriminalvården (2008f). 66Kriminalvården (2007a). 67Swahnberg och (2007). 2008/09:RFR9 4 INTAGNA KVINNORS LEVNADSSITUATION, MISSBRUK OCH BROTTSLIGHET Vid uppföljningsgruppens besök vid anstalten Färingsö togs frågan om kvinnors möjligheter att finansiera sitt narkotikamissbruk upp. Enligt personalen är det vanligt bland de unga kvinnorna att de inledningsvis får sitt drogbehov tillgodosett av en partner eller motsvarande. När missbruket fördjupas och börjar sätta spår hos kvinnan förändras även möjligheterna att få droger. För en del av kvinnorna leder detta vidare in i prostitution. Enligt personalen på är det dock få kvinnor som erkänner att de prostituerat sig. När en missbrukande kvinna blir äldre och inte har möjlighet att finansiera sitt missbruk på annat sätt innebär detta att ett nästa steg blir att t.ex. sälja droger till andra eller begå andra typer av brott.68 För att förebygga och motverka narkotikamissbruk och bl.a. komma till rätta med narkotikaproblemen bland kriminalvårdens klienter beslutade i enlighet med regeringens förslag om en särskild handlingsplan mot narkotika. För att genomföra handlingsplanen avsattes totalt under tre år.69 Den särskilda narkotikasatsningen innebar för Kriminalvårdens del att myndigheten tillfördes särskilda resurser om för 20022004 för att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter. Kriminalvårdens arbete mot narkotika har framför allt inriktats mot att intensifiera behandlings- och påverkansinsatserna och att arbeta mer med differentiering av narkotikamissbrukare. Som ett led i Kriminalvårdens arbete mot narkotika har en koncentration skett som inneburit att sju behandlingsanstalter inrättats där arbetet ska ske efter principen om terapeutiska samhällen i anstalt. Två av dessa behandlingsanstalter, Färingsö och , är för kvinnor. De övriga behandlingsanstalterna , , , och är mansanstalter. Roxtunaanstalten lades ned och verksamheten fördes över till en behandlingsavdelning på Skänningeanstalten. Därmed finns totalt sex behandlingsanstalter. Dessutom finns totalt 13 behandlingsavdelningar, varav en finns på Hinseberg.70 Förändringar i anstaltsklimatet efter narkotikasatsningen På Brottsförebyggande rådets uppdrag har Kriminalvården genomfört en s.k. klimatmätning på de anstalter som blivit behandlingsanstalter. Enligt Brå visar klimatmätningen att det faktum att anstalterna blivit behandlingsanstalter inte tycks ha inneburit att vårdklimatet förbättrats på dem. till respektive anstalt visar resultaten att det finns stora skillnader när det gäller hur väl de olika anstalterna har lyckats i sitt arbete. Enligt resultaten från klimatundersökningen har mansanstalterna och det 68Uppföljningsgruppens studiebesök vid kvinnoanstalten , . 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15. 70Kriminalvårdens placeringsenhet, telefonsamtal 20081001. 4 INTAGNA KVINNORS LEVNADSSITUATION, MISSBRUK OCH BROTTSLIGHET 2008/09:RFR9 mest positiva klimatet. Kvinnoanstalterna Färingsö och utgör tillsammans med mansanstalten en mellangrupp där de intagna uttrycker negativa synpunkter avseende bl.a. programutbud och personalbrist, men även ger svar som tyder på att det finns uppskattad personal. Av resultaten från klimatmätningen vid mansanstalten framgår att en stor del av de intagna är mycket negativa till förhållandena på anstalten.71 I en redovisning av drogsituationen vid bl.a. anstalterna konstaterade att den då pågående narkotikasatsningen har inneburit att trots att antalet narkotikamissbrukare som kommer till kriminalvårdens anstalter har ökat något , har problemen med narkotika i anstalt minskat.72 Brå har i en utvärdering av Kriminalvårdens särskilda narkotikasatsning 20022004 studerat bl.a. satsningens effekter på återfall i brott. Enligt Brå gick det inte att utläsa några effekter av narkotikasatsningen på återfallen i brott förutom för den grupp intagna som efter satsningen varit på en behandlingsavdelning och deltagit i ett program. De återföll något senare under sin uppföljningsperiod än en matchad kontrollgrupp som frigavs före satsningen. Brå poängterade att man av flera skäl bör vara försiktig med att tolka skillnaden som ett resultat av satsningen. rapporten gjordes ingen uppdelning av resultaten för kvinnor respektive män.73 Regeringen har därefter gett Brå i uppdrag att göra en förnyad utvärdering av Kriminalvårdens narkotikasatsning efter att den koncentrerats till sex behandlingsanstalter.74 Rapporten, som publicerades , fokuserar på den fortsatta satsningens effekter på missbrukarnas återfall i brott. Brå konstaterar i rapporten att det är signifikanta skillnader i återfall mätt i ny lagföring mellan behandlingsgruppen och kontrollgruppen. Med en uppföljningstid återfaller av personerna i behandlingsgruppen i ny lagföring jämfört av kontrollgruppen. Skillnaderna i återfall avser däremot endast manliga intagna. Enligt Brå återfaller kvinnorna i behandlingsgruppen i lika stor utsträckning som de i kontrollgruppen. Möjliga orsaker till detta skulle enligt Brå kunna vara att kvinnliga narkotikamissbrukare har en svårare social situation totalt sett och att insatserna på behandlingsavdelningarna i större utsträckning än för männen är otillräckliga när det gäller att påverka deras möjligheter att klara sig efter frigivningen. En annan möjlig orsak är att kvinnorna i kontrollgruppen i större utsträckning än männen i kontrollgruppen fick ta del av liknande insatser som kvinnorna i behandlingsgruppen.75 71Brå (2007). 72Kriminalvården (2007a). 73Brå (2005a). 74Förutom vid behandlingsanstalterna bedrivs även en stor del av behandlingsinsatserna vid de behandlingsavdelningar som finns inom . 75Brå (2008b). 2008/09:RFR9 4 INTAGNA KVINNORS LEVNADSSITUATION, MISSBRUK OCH BROTTSLIGHET 4.3 Intagna kvinnors brottslighet De flesta som misstänks för brott är män. Kvinnornas andel av det totala antalet misstänkta har dock ökat . utgjorde kvinnorna av samtliga personer som misstänktes för brott.