rfr · GW0WRFR13 · 2009-06-01 00:00:00 — Mellan perioden och 2009 har hyran för dessa institutioner ökat från ca 940 till per kvadratmeter (se diagram 1 nedan och bilaga 3). I uppföljningen har SFV lämnat underlag till kulturutskottets uppföljningsgrupp vad gäller kulturinstitutionernas faktiska hyror i förhållande till marknadshyrorna. Av underlaget framgår att 15 av 18 redovisade huvudbyggnader har en hyra som ligger under det som SFV betraktar som marknadshyra. I två fall ligger hyran över och i ett fall ligger hyran inom det intervall som SFV betraktar som marknadshyra (se tabell 11 nedan). DIAGRAM 1 GENOMSNITTLIG FAKTISKT BETALD HYRA PER KVADRATMETER (I KRONOR) FÖR HUVUDBYGGNADERNA VID FYRA INSTITUTIONER MED MARKNADSHYRA OCH FEM INSTITUTIONER MED KOSTNADSHYRA (20002009) genomsnittlig kostnadshyra per kvadratmeter Källa: Bearbetning av data från SFV. I bilaga 3 beskrivs hur beräkningar av de faktiskt betalda hyreskostnaderna har gjorts. 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET TABELL 11 SFV:S HYROR FÖR KULTURINSTITUTIONERNAS HUVUDBYGGNADER år (tkr) m2 (kr) hyra (kr, Källa: SFV och viss egen bearbetning. Marknadshyran har SFV hämtat från Newsec m.fl. För anges yta för den del som har kostnadshyra (dvs. 12 367 av ). Avvikelsen från marknadshyran anger antal kronor/m2 under det lägre beloppet för marknadshyra eller över det högre beloppet i marknadshyrans intervall. För kontorslokaler som hyrs av statliga myndigheter är enligt ESV en hyrestid vanligast.128 I uppföljningen har en genomgång gjorts av de uppgifter om kulturinstitutionernas hyresavtal som finns tillgängliga på ESV:s webbplats. Som framgår av tabell 12 nedan varierar löptiderna för hyreskontrakten mellan 1 månad och . I tabellen nedan anges den genomsnittliga 128 ESV, 2008b. 2008/09:RFR13 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET kontraktstiden för de olika kulturinstitutionerna samt variationen i löptiderna (avtal med kortast respektive längst löptid per kulturinstitution).129 TABELL 12 GENOMSNITTLIG KONTRAKTSTID (ANTAL DAGAR) (månader/år) (månader/år) Forum för levande historia Livrustk., Skokl., Hallw. Statens museer för världskultur Källa: Bearbetning av data från . Informationen avser läget . Hyran kan sägas bestå av fyra komponenter: kapitalkostnaden (avkastningskravet bestäms av regeringen), administrations, fasta kostnader (s.k. overheadkostnader), driftskostnader samt kostnader för underhåll.130 Av tabell 13 nedan framgår för ett antal byggnader inom kulturområdet hur hyran är fördelad på drift, underhåll och gemensamma kostnader (per kvadratmeter). Dessutom redovisas vilket resultat som uppnås för de olika byggnaderna per kvadratmeter (dels driftnettot, dels resultat efter avskrivningar). I tabellen redovisas även resultatet i förhållandet till det bundna kapitalet samt skillnaden i kronor mellan räntekravet på och det uppnådda resultatet. 129I underlaget ingår de kontrakt som enligt ESV innehåller datum för giltighetstidens början och datum för den första hyresperiodens slut. Det bör observeras att i flera fall har kontrakten förlängts, men det redovisas inte i tabellen nedan. 130SFV, intervju . 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET 2008/09:RFR13 Som framgår av tabellen är skillnaderna mellan de olika byggnaderna betydande. Exempelvis driftkostnaderna varierar mellan och per kvadratmeter. Underhållskostnaderna varierar mellan och per kvadratmeter. Driftnettot varierar mellan och per kvadratmeter. Resultatet i förhållande till det bundna kapitalet varierar mellan och . TABELL 13 HYRESKOMPONENTER M.M. FÖR ETT URVAL AV KULTURLOKALER (UTFALL 2008) Källa: , e-brev . I drift ingår kostnader för personal, medier och övrigt. I underhåll ingår kostnader för personal och övrigt. * I gemensamma kostnader ingår kostnader för overhead () och fastighetsområdet (). NM = huvudbyggnad. SJHM = museets huvudbyggnad. Faktiska hyror ligger till stor del under marknadshyror I denna uppföljning har det framkommit att flera institutioner har en hyra som ligger under det som SFV betraktar som marknadshyra. Även bl.a. museikoordinatorn har pekat på att undersökningar visar att de marknadshyror som flertalet centralmuseer betalar ligger under den verkliga nivån för marknadshyror. SFV har pekat på att det i den allmänna debatten ibland hävdas att museer och teatrar får betala höga hyror. framförde SFV bl.a. följande: 2008/09:RFR13 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET För stora investeringar träffas långsiktiga kontrakt där produktionskostnaden behöver täckas. Stora nyproduktioner såsom och med hyresnivåer på per kvm drar naturligtvis upp den genomsnittliga hyresnivån som ligger per kvm. Om de stora nyproduktionerna räknas bort hamnar den genomsnittliga hyresnivån på per kvm, vilket i många fall ligger långt under marknadsnivån för motsvarande lokaler.131 Trots att hyrorna kan sägas ligga under marknadsnivå upplever institutionerna att hyrorna är höga. Flera institutioner upplever att det från SFV kommer ständiga krav på hyreshöjningar, vilket gör att det blir svårt att planera verksamheten och att t.ex. gå in i andra projekt för att utveckla verksamheten. En orsak till problemen är att en del kulturinstitutioner gick in i det nya hyressystemet med låga hyror, vilket medförde att anslagen lades på en motsvarande låg nivå som flera av byggnaderna var i stort behov av underhåll. Bland annat Centralmuseernas samarbetsråd har framfört att detta har inneburit att museerna har varit underbudgeterade sedan systemets införande och att de haft en låg betalningsförmåga i förhållande till de faktiska kostnader man haft för hyror och underhåll.132 Från har det betonats att riksdag och regering har lagt fast att det ska vara marknads- eller marknadsliknande hyror. /94 fick alla berörda myndighetsanslag en kompensation för hyran, vilket innebär att i de fall som myndigheterna kom in på rätt hyresnivå från början så borde systemet enligt ha fungerat bra. Enligt tjänstemän vid kom hyrorna inom kulturområdet i en del fall att läggas på en låg nivå när nuvarande hyressystem infördes. Tjänstemännen betonar dock att det generellt inte är så att hyrorna kom in för lågt men att det säkert finns sådana fall och att det då självklart kan vara ett problem. Enligt uppgift har det förts diskussioner inom om problemen, men har det inte tagits fram något underlag för att t.ex. kunna höja hyrorna till en marknadsnivå. Hyresavtalen har en förhållandevis kort löptid pekade i sitt betänkande på att korta hyresavtal kan innebära risker i kostnadshänseende för parterna bl.a. när det gäller olika investeringskostnader, men även långa kontrakt kan medföra risker om förhållandena ändras . Kommittén framförde att långa hyresavtal kan innebära stora fördelar när det gäller att förutse framtida kostnader och möjligheten att kunna fördela höga investeringskostnader och underhållskostnader . ESV har i uppföljningen framfört att löptiderna generellt inte ska vara alltför långa eftersom långa hyrestider ger alltför dåliga möjligheter att anpassa lokalerna efter t.ex. förändrad verksamhet. När det gäller kulturområdet har 131Fastighetsverket, 2007. 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET 2008/09:RFR13 ESV dock konstaterat att hyresavtalens löptid är förhållandevis kort. lämnade ESV 18 yttranden över hyreskontrakt med en längre löptid än . Av dessa yttranden avsåg tre kulturområdet. ESV konstaterar att för kulturinstitutioner med kostnadshyra är avtalen ofta bara treåriga och dessutom så konstruerade att det kan bli stora växlingar mellan åren. Enligt ESV är museer väl lämpade för långa hyresavtal eftersom husen ibland är en del av museet. I vissa fall är det mycket tydligt, som t.ex. och . I en del fall kan dock museer flytta och där bör avtalen enligt ESV inte vara så långa. Myndigheterna hävdar ofta att långa avtalstider ger lägre hyreskostnader, i alla fall när det gäller privata hyresvärdar. ESV menar att även SFV borde klara av att hantera långa avtal. Från ESV har det framförts att ett långt avtal med en indexklausul som innebär en uppräkning av KPI skulle stämma väl överens med pris- och löneomräkningen. Sådana avtal skulle ge mer förutsägbara hyror och inte påverkas av förändringar av marknadshyrorna. I utskottets uppföljning har dock bl.a. museikoordinatorn konstaterat att det inte torde vara något realistiskt alternativ att förlänga hyreskontrakten i syfte att öka långsiktigheten i underhållsplaneringen eftersom hyresgästerna inte bedömer att man kan överblicka sina ekonomiska förutsättningar framåt. Koordinatorn har även pekat på att det finns författningsregleringar som begränsar längden på hyresavtalen. SFV menar att kulturinstitutionerna borde ha en stabil hyresnivå som utvecklas i lugn och ro. SFV har i uppföljningen framfört att när det gäller hyresavtalens löptid skiljer SFV på om det är nybyggda eller gamla lokaler: -För nya lokaler skrivs i allmänhet långa hyresavtal. Det skulle bli alltför dyrt att skriva avtal som inte är längre än . -För gamla lokaler är det vanligast att hyresavtalen löper med SFV kan säga upp avtalen för omförhandling. SFV vill inte ha alltför långa kontrakt eftersom det innebär stora risker för staten.133 I uppföljningen har bl.a. pekat på att man har uppfattat att regeringen är njugg mot att tillåta löptider som överstiger . har de museer som ingår i olika längd på löptiderna: Myntkabinettet har , och . Att har en förhållandevis kort löptid beror på att museet har kostnadshyra och att kostnaderna ska följas upp, varför det enligt museet inte är någon idé att ha längre löptider. Försvarshistoriska museerna uppger att hyresavtalen i regel är tioåriga med möjlighet till förlängning. Enligt företrädare för museet har de inte haft anledning att ha längre avtal. För nya Flygvapenmuseum i kommer hyresavtalet dock att bli betydligt längre. Museet menar att ett långt hyresavtal gör att hyran kan förhandlas ned. 133 SFV, intervju . 2008/09:RFR13 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET Tjänstemän vid har i uppföljningen framfört att när det gäller hyreskontraktens löptid bör man skilja på institutioner med marknadshyra och kostnadshyra. De institutioner som har kostnadshyra har ofta valt att ha korta löptider för att undvika diskussioner om underhållskostnader. En nackdel är dock att de inte ger långsiktighet. Institutioner med marknadshyra har enligt departementet ofta kontrakt med längre löptider. Tjänstemän vid uppger att regeringen generellt är försiktig med att medge undantag, men i praktiken uppges det inte vara många som nekas att teckna avtal längre än . Undantag medges t.ex. när museer bygger nytt. vill inte binda staten ekonomiskt för alltför . Hur beror på t.ex. lokalernas läge och användningsområde och för hur som man kan överblicka utvecklingen. uppges att de har förståelse för att längre avtalstid kan ge billigare hyra. Regeringens redovisning av lokalkostnaders andel av anslag och bidrag redovisar regeringen vissa kulturinstitutioners hyror i enlighet med tillkännagivande . Regeringen inhämtar sina uppgifter från kulturinstitutionerna som enligt regleringsbreven ska specificera sina totala lokalkostnader enligt följande: -el och uppvärmning -reparationer och underhåll Om myndigheten eller institutionen har fler än en hyresvärd ska kostnaderna fördelas per hyresvärd. Av regeringens redovisningar till framgår att hyreskostnadens andel av anslagen respektive bidragen uppvisar en betydande variation. Av diagrammet nedan framgår att för de institutioner som ingår i uppföljningen var variationen mellan för Arbetets museum och för Statens maritima museer. var variationen mellan för Forum för levande historia och för Statens maritima museer. En orsak till den höga hyreskostnadsandelen för Statens maritima museer är att finansieras genom entréintäkter. En annan myndighet med hög andel hyreskostnader är som har lokaler som hyrs med nybyggnationsvillkor.135 har hyreskostnadsandelen sjunkit för framför allt . 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET 2008/09:RFR13 DIAGRAM 2 HYRESKOSTNADERS ANDEL AV ANSLAG OCH BIDRAG 2000 OCH 2007 Källa: /02:1 och 2008/09:1 utg.omr. På en aggregerad nivå har hyreskostnadernas andel av anslag och bidrag minskat från i genomsnitt åren 20002001 till i genomsnitt åren 20062007 (se diagram nedan). Det bör observeras att införandet av fri entré medförde att hyreskostnadernas andel av anslagen var mindre åren 20052006 än vad de skulle ha varit annars till följd av kompensationen som berörda institutioner fick. För och som införde fri entré 2004 inträdde större delen av denna effekt . De anslagsjusteringar som gjordes 2007 till följd av avskaffandet av kravet på fri entré för vuxna vid de centrala museerna medförde att hyreskostnadernas andel av anslagen var högre 2007 än vad de skulle ha varit annars. Enligt regeringen blir därför en jämförelse av hyreskostnadernas andel mellan 2007 och något missvisande för dessa institutioner. 2008/09:RFR13 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET DIAGRAM 3 HYRESKOSTNADERNAS ANDEL AV ANSLAG OCH BIDRAG ÅREN 2000 2007 FÖR SAMTLIGA INSTITUTIONER SOM INGÅR I UPPFÖLJNINGEN Källa: Budgetpropositionerna för 20022009 (utg.omr. I vissa fall har regeringen ändrat på tidigare års uppgifter i budgetpropositionen. Diagrammet ovan bygger på de ursprungliga siffror som regeringen har redovisat till . Lokalkostnadernas fördelning på olika lokaltyper Myndigheterna inom kulturområdet ska i sina årsredovisningar redovisa hur lokalkostnaderna fördelas på lokaler för publik verksamhet, magasin och kontorslokaler. Av tabell 14 nedan framgår att ungefär hälften av lokalkostnaderna avser publik verksamhet, en fjärdedel magasin och en fjärdedel kontorslokaler m.m. Det bör observeras att redovisningen endast ger en ungefärlig uppskattning av relationen mellan lokaltyperna. 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET 2008/09:RFR13 TABELL 14 FÖRDELNING AV LOKALKOSTNADER MELLAN OLIKA LOKALTYPER 2007 (ANDELAR) Museum (myndighet) Forum för levande historia Livrustkammaren, , Hallwylska Statens museer för världskultur Källa: Sammanställning utifrån myndigheternas årsredovisningar . Det bör observeras att myndigheterna delvis har redovisat på olika sätt. har i sitt betänkande behandlat de statliga museernas lokalkostnader. Utredningen menar att den genomsnittliga statliga museiinstitutionen realt har ungefär lika stort anslag 2005 som den hade 1990. Mellan dessa tidpunkter har emellertid museernas reala ekonomi genomlöpt väsentliga skiftningar som styrts av hyressättningen av lokalerna. Institutionernas ekonomi försämrades när hyrorna steg fram till kring . Den har förbättrats när hyrorna sedan har sjunkit. Utredningen redovisar att hyreskostnadernas andel av de statliga museernas anslag har varierat mellan (se tabell 15 nedan). När hyresandelen stiger sjunker genomsnittsmuseets i övrigt disponibla anslag. När hyresandelen sjunker så ökar det disponibla anslaget. TABELL 15 ANDELEN LOKALKOSTNADER AV DE STATLIGA MUSEERNAS ANSLAG Källa: SOU 2009:16. 2008/09:RFR13 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET Utredningen konstaterar att när andelarna ökat så betyder det också att hyrorna ökat snabbare än myndigheternas anslag i övrigt. Fastighetsreformen 1994 sammanfaller med en ökning av hyrorna. har hyrorna fallit tillbaka. Utredningen menar att hyressättningen har fått ett mycket tydligt genomslag i museernas anslag. Hyrorna tycks ha varit den faktor som mer än principer för anslagsomräkningar bestämt museernas ekonomiska utrymme. Utredningen menar att hyrorna har sänkts och att detta har inneburit att museerna fått bättre ekonomi. Enligt utredningen tycks genomsnittliga museum ha ett anslag med samma köpkraft som dess motsvarighet /91. Lokalkostnader utgör en stor andel av totala kostnader och anslag Det har tidigare uppmärksammats att lokalhyran utgör en mycket stor andel av verksamhetens totala kostnader och av anslagen respektive de statliga bidragen. refererade i sitt betänkande till tidigare undersökningar som visade att för museer och arkiv uppgår lokalkostnaderna i flera fall till av de totala kostnaderna och 30 av det tilldelade anslaget. Museikoordinatorn kom fram till att av museernas anslag går till hyra, vilket kan jämföras med att genomsnittet för staten är . Det faktum att hyran utgör en så stor andel av kulturinstitutionernas totala kostnader gör att hyresnivån blir av stor vikt för den enskilda institutionens ekonomi. Denna bild har i utskottets uppföljning bekräftats av de kulturinstitutioner som gruppen har haft kontakt med. Flera aktörer har pekat på att det finns naturliga orsaker till höga lokalkostnader inom kulturområdet. Hyresgästerna har ofta krävande verksamheter, bl.a. ställer museerna höga krav på inomhusklimatet och på klimatanläggningar. Lokaler med publik verksamhet utsätts dessutom för stor förslitning på grund av besökarna. En annan orsak är att underhållskostnaderna blir höga på grund av gamla lokaler och de antikvariska merkostnader som uppstår till följd av att många byggnader är byggnadsminnen. och museikoordinatorn har tidigare pekat på att kulturinstitutioner behöver mångfalt större yta per anställd än vanliga myndigheter, vilket i sig inte är något problem eftersom det är naturligt att t.ex. museiverksamhet kräver stora lokaler. Tjänstemän vid menar att för vissa kulturinstitutioner är lokalkostnadernas andel av totalkostnaderna hög, vilket gör att känsligheten är större. Det betonas dock att det inte är så att lokalkostnadernas andel av totalkostnaderna är hög för alla kulturinstitutioner. ESV har i uppföljningen redovisat att museerna är den myndighetsgrupp som har störst andel lokalkostnader i sina verksamhetskostnader (), vilket enligt ESV 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET 2008/09:RFR13 till stor del beror på behovet av utställningssalar och arkiv. Museerna står för av statens totala lokalkostnader.136 Det kan konstateras att regeringen i budgetpropositionen ger en redovisning av vissa kulturinstitutioners hyror. Det kan konstateras att regeringen inte gör någon bedömning eller analys av de uppgifter som redovisas till . 5.4 Administrationskostnader hos olika hyresvärdar Svårt att jämföra mellan olika hyresvärdar I uppföljningen har framkommit att det är svårt att jämföra vilka administrationskostnader som olika hyresvärdar har. Uppgifter om administrationskostnader framgår av de olika hyresvärdarnas årsredovisningar eller årsberättelser. kan det konstateras att olika hyresvärdar kan redovisa administrationskostnader på olika sätt. Bland annat tjänstemän konstaterar att det är svårt att jämföra administrationskostnader mellan olika hyresvärdar eftersom de redovisas på olika sätt. Någon form av jämförelse mellan hyresvärdar kommer eventuellt att ingå i den kommande fastighetsutredningen. Den löpande verksamheten vid SFV ska huvudsakligen finansieras med intäkter från fastighetsförvaltningen.137 Totalt uppgick medelantalet anställda i SFV till 373 personer, vilket kan jämföras med 298 personer 2004. uppgick SFV:s administrationskostnader till för inrikes hyresfastigheter. Tabell 16 visar utvecklingen av SFV:s administrationskostnader138 för inrikes hyresfastigheter. Siffrorna visar att SFV:s administrationskostnader har ökat . Den tydliga ökningen förklaras med ökade kostnader för rekrytering och avveckling av personal.139 Ökningen uppges bero på ökade lönekostnader, som konsekvens av nyanställningar, samt konsultkostnader i samband med vakanser.140 136ESV, 2007. 137Från och med 2007 finansieras bidragsfastigheternas underhåll och löpande driftunderskott med anslag. 138I administrationskostnader som redovisas i årsredovisningen ingår kostnader för administration för verkets alla verksamhetsgrenar. Dessa kostnader kan exempelvis vara kostnader för kulturarvsspecialister, lokaladministration eller kostnader som inte avser underhåll eller som inte ska påföras investeringsprojekt. 139SFV, 2006. 140SFV, 2008. 2008/09:RFR13 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET TABELL 16 SFV:S ADMINISTRATIONSKOSTNAD FÖR INRIKES FASTIGHETER (KRONOR PER KVADRATMETER) Källa: SFV, årsredovisningar 20002008. För har administrationskostnaderna varierat per kvadratmeter under perioden 20032008.141 Kostnaderna minskade med men ökade med . Förklaringen till de ökande kostnaderna uppges vara att åtgärder med anledning av de två senaste försvarsbesluten inte haft motsvarande inverkan på den centrala administrationen som på förvaltningsadministrationen. har i en rapport gjort en jämförelse med SFV (inrikes fastigheter), Specialfastigheter och Akademiska Hus, bl.a. när det gäller administrationskostnader under 2006 och 2007.142 Kostnaderna omräknades till kronor per kvadratmeter bruttoarea (BTA). Enligt jämförelsen är administrationskostnaderna lägst för och högst för Akademiska Hus. administrationskostnader låg på näst högst nivå. SFV har hög administrationskostnad och höga fasta kostnader Tjänstemän vid har i uppföljningen kunnat konstatera att SFV har en relativt tung administrationskostnad i jämförelse med andra hyresvärdar. Från departementet framförs att detta förklaras av SFV med att verket har ett annat uppdrag än andra hyresvärdar. En del av bevarandekostnaderna räknas in i administration, t.ex. planer, dokumentation etc. När det gäller kostnaderna för SFV:s centrala administration fördelas de ut som s.k. overheadkostnader (OH), dvs. fasta kostnader, på de olika hyresgästerna. Där ingår förutom administrationskostnader, även räntekostnader som utgör merparten av dessa kostnader.143 uppgick de fasta kostnaderna, exklusive räntekostnader,144 till 105 miljoner kronor.145 Från SFV har det i en intervju framförts att verket möjligen har en något hög OH-kostnad, vilket man också anser att verket ska ha. SFV har ett långsiktigt krav att förvalta 141Verkets administrationskostnader utgörs av summan av central administration och förvaltningsadministration (regional administration). definition av förvaltningsadministration avviker från den vedertagna definitionen i fastighetsbranschen genom att kostnaderna för försäkringar och skatter också ingår. 142Fortifikationsverket, 2008. 143SFV, telefonsamtal . 144Räntekostnader ingår i de totala fasta kostnaderna men fördelas inte ut på verksamhetsgrenarna. 145Enligt årsredovisningen inräknas i den fasta kostnaden kostnaderna för de centrala enheternas personal och lokaler samt kostnader för verksgemensamma datasystem, telefoni och övriga IT-kostnader. 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET 2008/09:RFR13 När det gäller privata fastighetsägare som hyr ut bl.a. kontorslokaler till hyresgäster inom kulturområdet har dessa ofta inte kostnader som är förknippade med byggnadsminnen. I den mån som privata fastighetsägare har byggnader som är byggnadsminnen finns det dock möjlighet att få bidrag från för antikvariska merkostnader. Det kan konstateras att för underhåll har SFV ett högt nyckeltal (se vidare avsnitt 4.2). I avsnitt 5.2 redovisas hur de gemensamma kostnaderna fördelas ut på hyresgästernas hyror. Hyresgästerna har i uppföljningen inte kunnat uttala sig om SFV:s administrationskostnader, men några har framfört att SFV fortfarande kan effektiviseras som de har konstaterat det pågår en förnyelse av SFV. Några aktörer har dessutom pekat på att SFV lyder under ett omfattande regelverk som bl.a. försvårar beslutsfattandet. Det vore därför orättvist att jämföra SFV:s OH-kostnader med privata fastighetsägares OH-kostnader. Administrationskostnader tas upp i dialogen mellan departement och myndighet Från uppges att frågan om administrationskostnader tas upp i mål- och resultatdialogen mellan departementet och de fastighetsförvaltande myndigheterna. Sammanfattning av avsnittet: De statliga anslagen till kulturinstitutionerna omräknas utifrån en generell modell som tillämpas för alla myndigheter. Uppföljningen visar att nuvarande omräkningssystem är stabilt men att det kan leda till vissa problem inom kulturområdet, inte minst för de institutioner som är bundna till sina lokaler. Omräkningssystemet bygger på att marknaden ska fungera, men eftersom flera hyror inom kulturområdet ligger under marknadsnivån stämmer modellen inte överens med Statens fastighetsverks hyressättning.