rfr · GW0WRFR9 · 2009-05-01 00:00:00 — Enligt lagen får en kvinna inte utan eget medgivande placeras i en anstalt där även män placeras.137 Målet som regeringen har fastställt för verksamhetsgrenen Anstalt är att varje intagen ska vara placerad så att de behov av säkerhet och rehabilitering som finns under anstaltsvistelsens olika faser kan mötas och så att en successiv förberedelse för frigivning kan ske. Bakgrund till inrättandet av särskilda anstalter för intagna kvinnor års kriminalvårdsreform var Hinseberg, som ligger strax utanför , den enda kvinnoanstalt som fanns i , och där placerades samtliga kvinnor som skulle avtjäna fängelsestraff. För en del av kvinnorna kunde detta innebära att det blev långt mellan hemorten och anstalten. Diskussioner började föras om vikten av att kunna avtjäna verkställigheten i närheten av hemorten, och det beslutades att ett antal platser på mansanstalterna skulle göras om till platser för kvinnor. kom alltfler klagomål om att detta inte fungerade bra. Problem som uppmärksammats var bl.a. att kvinnorna, eftersom de var så få, ofta fick stå tillbaka för männen när det gällde bl.a. tillgång till motionshallar, att ta del av de arbeten som fanns, utbildningsplatser, plats i samtalsgrupper och utbudet av fritidssysselsättningar. Det förekom även fall där intagna kvinnor utsattes för övergrepp av intagna män. Mot bakgrund av detta beslutades att ett antal kvinnoanstalter skulle inrättas. När de då intagna kvinnorna tillfrågades om hur de såg på införandet av kvinnoanstalter ville många ha kvar de blandade anstalterna. Enligt uppger intagna kvinnor att de är nöjda och ser fördelarna med att vara intagna på en kvinnoanstalt. Det uppges från Kriminalvården att en lugnare miljö helt inriktad på kvinnors behov ses som en fördel.138 Nuvarande anstalter och indelning i säkerhetsklasser Det totala antalet öppna och slutna anstalter i uppgick till 55 stycken, och ytterligare anstalter är under byggnation. Av nuvarande anstalter har fem platser för kvinnor (se tabell). 1378 a § KvaL. 138Kriminalvården, e-brev . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR INDELNING AV ANSTALTER EFTER SÄKERHETSKLASSER Klass F (öppna Hällby, , , , Fosie stödavdelning, Håga, , , , , Beateberg, , Brinkeberg, Fosie, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Norra Asptuna, Gruvberget, , , , , , , , , Viskan, Åby, Östragård Klass F (öppna Hinseberg, Färingsö, avd. på i övrigt Beateberg, , , , , , , , , . Källa: Kriminalvårdens webbplats, . Klassificeringen av anstalter sker bl.a. utifrån i vilken mån de är byggda för att motstå rymningar, fritagningsförsök och hantera olika typer av fångar. Anstalterna är i klassificeringssystemet indelade i klasserna AF där anstalterna i klass AE är slutna och anstalterna i klass F är öppna. Anstalterna i klass A är utrustade för att kunna hantera de mest riskfyllda fångarna. Placeringar av fångar sker utifrån de riskbedömningar som Kriminalvården genomför.142 En anstalt kan ha avdelningar med olika säkerhetsnivåer. Vid t.ex. Hinseberg finns avdelningar som är antingen D- eller F-klassificerade. Bland anstalterna som tillhör de högre säkerhetsklasserna AC återfinns endast anstalter för män. Öppna och slutna anstaltsplatser för kvinnor De fem anstalter i som har platser för kvinnor är Hinseberg (säkerhetsklass D och F) som ligger utanför och är den största, Färingsö (säkerhetsklass E och F) utanför , (säkerhetsklass E och F) i , Ljustadalen (säkerhetsklass F) norr om och kvinnoavdelningen på anstalten (säkerhetsklass D). öppnade (säkerhetsklass F) som är en filial till anstalten Ystad.143 Kvinnoanstalterna har en geografisk spridning över landet som innebär att Ljustadalen i är den nordligaste kvinnoanstalten och att inklusive 139Samtliga 44 platser är stängda på grund av byggnation t.o.m. . 140Ringsjön är en öppen filial till anstalten . 141Rödjan är en öppen filial till anstalten . 143I bilaga 1 ges sammanfattande beskrivningar av dessa anstalter. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR är de anstalter som har sydligast lokalisering. Den nuvarande lokaliseringen innebär även att det, förutom i Region , finns en kvinnoanstalt placerad i varje kriminalvårdsregion. Av det totala antalet platser för både kvinnor och män var en dryg fjärdedel (1 335) av platserna öppna. till det totala antalet platser för kvinnor var öppna platser. ANTAL ÖPPNA OCH SLUTNA ORDINARIE PLATSER PÅ ANSTALTER FÖR KVINNOR (1 2008) Källa: Kriminalvården, dnr 30-2008-13284. Vid val av anstaltsplacering görs det enligt Kriminalvårdens placeringsenhet inte någon skillnad mellan de män och kvinnor som är fängelsedömda respektive de som suttit i anstalt tidigare. En viktig utgångspunkt för valet av anstalt är dock att så långt möjligt placera på öppen anstalt. Detta är enligt placeringsenheten att föredra för att i möjligaste mån minska känslan för de intagna att de befinner sig på en låst institution. Av dem som sitter häktade i avvaktan på att avtjäna verkställigheten får efter häktningstiden avtjäna straffet på en sluten anstalt och vid en öppen anstalt. Motsatt förhållande råder för dem som befinner sig på fri fot före verkställigheten. Anstaltsbeläggning och utnyttjandegrad av ordinarie platser Kriminalvården upprättar tvärsnittsstatistik för den 1:a i . Enligt tvärsnittsstatistik med mätdatum respektive var den genomsnittliga utnyttjandegraden för ordinarie platser på kvinnoanstalter betydligt högre jämfört med genomsnittet för samtliga anstalter. har den genomsnittliga utnyttjandegraden sett till samtliga ordinarie anstaltsplatser minskat väsentligt. fanns 277 anstaltsplatser för kvinnor varav 24 beredskapsplatser. Av dessa anstaltsplatser var 247 belagda, vilket motsvarar av det totala antalet ordinarie platser.144 För har utnyttjandegraden av de ordinarie anstaltsplatserna för kvinnor sjunkit till , vilket kan jämföras med motsvaran- 144Med beläggning avses antal intagna i anstalt , inklusive permittenter och korttidsfrånvarande, dvs. de som upptar en plats. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR de genomsnittliga utnyttjandegrad för samtliga anstalter som uppgick till . Skillnaderna mellan genomsnittet för kvinnoanstalterna och samtliga har därmed kommit att jämnas ut under 20072008. UTNYTTJANDEGRAD FÖR ORDINARIE ANSTALTSPLATSER, OKTOBER 2003JANUARI 2008 Källa: Kriminalvården, . Skillnader i möjligheter när det gäller placeringar I en nationell rapport från pekar departementet på att av samtliga anstaltsintagna i utgör kvinnorna endast en liten andel och att även om detta kan ses som positivt utifrån en generell kriminalpolitisk utgångspunkt, medför det rent organisatoriskt negativa konsekvenser då antalet kvinnoanstalter är få och är ett stort land. konstaterar att detta betyder att det för kvinnorna ofta kan bli avsevärda avstånd mellan anstalten och hemorten och att detta är något som i sin tur kan försvåra möjligheten för de intagna kvinnorna att behålla kontakten med anhöriga och andra sociala nätverk.145 Enligt uppgift från Kriminalvårdens placeringsenhet uttrycker kvinnor i större utsträckning än män en önskan om att få avtjäna verkställigheten nära hemorten. Det kan dock vara svårare att tillgodose kvinnornas önskemål om geografisk närhet på grund av att antalet kvinnoanstalter är betydligt färre. Kvinnorna kan därför i jämförelse med männen ofta komma att placeras på ett längre avstånd från sin familj. 145 , (2000). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR KVINNORS ANSTALTSPLACERING OCH HEMLÄN, ENLIGT TVÄR- Region : , Krono- Region : , Västra Region : , Gävle- borg, , , Saknar fast adress eller har *En kvinna från och en kvinna från var intagna vid Gruvberget som mätningen avser. Källa: Bearbetning av uppgifter från Kriminalvården, e-brev . En stor del av de i genomsnitt uppemot 300 kvinnor som befinner sig i anstalt kommer från de tre storstadsregionerna , och . I dessa tre län finns kvinnoanstalter. En skillnad som har uppmärksammats tidigare när det gäller placeringsmöjligheterna är det begränsade antalet platser för kvinnor och att den nästan ständiga överbeläggningen minskar möjligheterna att välja placering och att omplacera de intagna.146 Dessa problem har dock minskat , se tabell 19. En påtaglig skillnad som dock kvarstår är att några av mansanstalterna är specialiserade på att ta emot en viss typ av brottslingar, vilket det inte finns utrymme för när det gäller kvinnor eftersom de är så få till antalet. Det innebär att intagna kvinnor från olika brottskategorier blandas på ett helt annat sätt än vad som är fallet för männen på anstalterna. Sexualbrottsdömda kvinnor har vid ett antal tillfällen varit placerade vid anstalten Ljustadalen. Enligt anstaltsledningen har det inte inneburit några problem att placera dem tillsammans med andra intagna.147 Kriminalvårdens handläggning av placeringar Kriminalvårdens placeringsenhet handlägger ca 15 000 ärenden. De kriterier som beaktas vid valet av placering är bl.a. eventuell tidigare missköt- 146Kordon och (2006). 147Ljustadalen, intervju . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR samhet under verkställighet, missbruk, återfall i brottslighet, risk för avvikelser, behov av utbildning eller särskilt skydd. Enligt placeringsenhet är de kriterier som används vid bedömningen desamma för både män och kvinnor. Däremot finns fler differentieringsgrunder för män. Det finns t.ex. inga sexualbrottsavdelningar vid kvinnoanstalterna då det är så få kvinnor som döms för sexualbrott. Enligt placeringsenheten tillämpas i stället individuella lösningar om det uppstår problem mellan de intagna. I av fallen överklagas Kriminalvårdens beslut om placering. Enligt placeringsenheten är närhetsprincipen en vanlig orsak till överklagande, då den intagna anser sig ha blivit placerad för långt ifrån sin familj. Enligt placeringsenheten har man inte kunnat konstatera om det förekommer skillnader mellan kvinnor och män när det gäller förekomsten av överklaganden av placeringsbeslut. Det är möjligt att av särskilda skäl begära uppskov av verkställigheten upp från den dag då domen blev verkställbar. Finns synnerliga skäl kan uppskov begäras . av dem som begär uppskov beviljas det. Att begära uppskov är i sig ett sätt att skjuta upp verkställigheten. När straffet ska verkställas är det som inte infinner sig och som då begärs bli förpassade av polisen eller blir efterlysta. När det gäller förflyttning till annan anstalt kan detta begäras av både den intagne och anstaltsledningen. En anledning till förflyttning till öppnare anstalt kan vara som ett led på vägen till frigivning. narkotikamissbruk den vanligaste orsaken till omplacering av kvinnor i anstalt.148 Anstaltsplatser för kvinnor i norra De öppna platserna i den norra kriminalvårdsregionen utgör av regionens totala platsantal för kvinnor respektive män. Det kan jämföras med andelen öppna platser totalt i landet som uppgår till . Mot bakgrund av detta utreddes under uppföljningens gång det framtida behovet av öppna platser i regionen. Enligt förslaget som presenterades borde den öppna kvinnoanstalten och den öppna mansanstalten avvecklas. Vidare föreslogs en utredning av om verksamheten vid kvinnoanstalten kunde flyttas till anstalten Viskan som är inriktad mot män dömda för sexualbrott och våld i nära relationer.149 beslutades emellertid att Ljustadalen och ska få finnas kvar. Viskan kommer eventuellt att läggas ned eftersom bl.a. behovet av lokalförändringar bedöms som omfattande.150 ställdes en skriftlig fråga om vilka åtgärder justitieministern avsåg att vidta för att se till att även kvinnor i den norra delen av ges rimliga villkor rent avståndsmässigt att avtjäna straff som underlättar arbetet för återanpassning till samhället och att kunna hålla kontakten med 148Kriminalvårdens placeringsenhet, intervju . 149Kriminalvården (2008e). 150Kriminalvården, e-brev . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR barn och andra anhöriga. I sitt svar hänvisar justitieministern till de nya regler med utökade möjligheter till utslussning som infördes och att det mot bakgrund av dessa är naturligt att Kriminalvården ser över vilket behov som finns av öppna platser. Klienter som var placerade i öppen anstalt kan med de nya reglerna i ökad utsträckning bli föremål för olika utslussningsåtgärder. Justitieministern uttrycker vidare att det är naturligt att Kriminalvården inom ramen för sitt uppdrag fortlöpande ser över vilka delar av verksamheten som kan bedrivas mer effektivt. Justitieministern konstaterar avslutningsvis att frågan om antalet öppna anstaltsplatser i norra bereds inom men att inga beslut har fattats.151 Vårddygnskostnader för platser på kvinnoanstalter Uppföljningen visar att vårddygnskostnaderna på anstalterna för kvinnor är högre än genomsnittet för samtliga anstalter. Kriminalvården kan redovisa antal vårddygn och vårddygnskostnad fördelat på öppna respektive slutna anstalter samt för de olika anstalterna. Enligt uppgift från Kriminalvården går det dock inte att ta fram uppgifter ur myndighetens redovisningssystem om hur stor den genomsnittliga dygnskostnaden är för anstaltsintagna kvinnor respektive män uppdelat på platstyp, dvs. normalplatser, behandlingsplatser, platser för psykiskt störda, riksmottagningsplatser, utslussplatser, avskildhetsplatser och övriga platser. ANTAL VÅRDDYGN OCH VÅRDDYGNSKOSTNAD PER ANSTALT 2007 (TOTALT EXKLUSIVE KOSTNADER FÖR § 56-PLACERINGAR, OVER- HEADKOSTNADER OCH HUVUDKONTOR/REGIONKONTOR) Vårddygnskostnad (kr) *ingår inte i redovisningen eftersom Kriminalvården inte kunnat särredovisa vårddygnskostnaden för kvinnoavdelningen respektive mansavdelningarna. Källa: Kriminalvården, e-brev . Frågan om att de genomsnittliga vårddygnskostnaderna är högre för kvinnoanstalterna har bl.a. diskuterats vid besök på anstalterna under uppföljningen. Ett viktigt skäl till de konstaterade skillnaderna uppges vara att antalet anstaltsplatser för kvinnor som helhet är betydligt mindre för männen och att 151 Skriftlig fråga 2008/09:145, svar på skriftlig fråga 2008/09:145. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR detta i kombination med behovet av geografisk spridning över landet innebär att platserna på kvinnoanstalterna är dyrare i drift. Att flera av kvinnoanstalterna är små, som det finns ett behov av ett varierat verksamhetsutbud även på dessa mindre anstalter, uppges även det påverka kostnaderna. Kriminalvården har i en uppföljning uppmärksammat att budgetfördelningen till kvinnoverksamheten inte har täckt uppkomna kostnader och att detta innebär att andra verksamheter inom respektive kriminalvårdsmyndighet har behövt skjuta till medel för driften av kvinnoanstalterna. I uppföljningen redovisas ett antal orsaker till den högre kostnadsbilden hos anstaltsintagna kvinnor. -Småskalighet när det gäller såväl anstaltsbestånd som programverksamhet. -Större behov inom många områden, t.ex. sjukvård, där intagna kvinnor i jämförelse med män har större behov och ofta är både fysiskt och psykiskt mer skadade när de tas in i anstalt. Kvinnor som tas in i anstalt har normalt sett en sämre situation än män vad avser drogmissbruk, bostad, arbete, relationer, depressioner, ångest, ätstörningar, dokumenterade dubbla diagnoser, självmordsförsök m.m. -Kvinnorna är en liten målgrupp i kriminalvården som de generellt har en djupare problematik än manliga intagna. För att möta detta behövs fler möjligheter till differentierade platser, specialister samt andra särskilda resurser och åtgärder för stöd och hjälp för kvinnorna. -Kvinnor kräver närvaro, samtal och kontakt med personal på ett annat sätt och i större omfattning än vad som generellt är fallet med manliga intagna.152 Olika platstyper vid anstalterna uppgick det totala antalet anstaltsplatser inklusive beredskapsplatser153 till 5 304. Av dessa var 280 ordinarie och 28 beredskapsplatser för kvinnor. Vid anstalterna finns ett stort antal olika typer av platser. De olika platstyperna har inrättats för att de intagna ska kunna erbjudas insatser och vård anpassade till de behov som olika kategorier av intagna kan ha. För intagna män finns 14 olika platstyper att tillgå. För intagna kvinnor uppgår antalet platstyper som kan erbjudas i anstalt till fem. 152Kriminalvården (2000a). 153Beredskapsplatser är platser i form av dubbelbeläggning i bostadsrum och kan stängas vid perioder med lägre beläggning. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR PLATSTYPER FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR OCH MÄN (2008) Avdelningar för psykiskt störda Avdelning för särskilt krävande intagna för alkohol- och blandmissbrukare Särskild roavdelning (vistelse enligt 18 § KvaL) Källa: Kriminalvården, e-brev . En anledning till att det finns färre platstyper för placering av kvinnor i anstalt är att de kvinnor som skulle kunna placeras på en specifik platstyp är få. det gäller t.ex. sexualbrottsavdelningar är detta en platstyp som endast finns för män.154 Detta kan ses i relation till att fem kvinnor och dömdes till fängelse för sexualbrott medan antalet uppgick till två. Som jämförelse kan sägas att antalet män som togs in i anstalt dömda för sexualbrott uppgick till 312. De sammanlagt tolv kvinnor som togs in på placerades på öppna eller slutna platser på olika kvinnoanstalter. På Hinseberg finns totalt tio riksmottagningsplatser. passerade 64 kvinnor riksmottagningen för utredning.155 På anstalten Kumla finns 60 riksmottagningsplatser.156 Enligt planering kommer antalet platser att fördubblas så att Kumla kommer att ha totalt 120 platser på riksmottagningen . passerar ungefär 500 manliga intagna riksmottagningen vid Kumla.157 Riksmottagning finns närmare beskrivet under avsnitt 6.2. 154Sexualbrottsavdelningar för män finns på anstalterna , , , och samt de öppna anstalterna och Viskan. 155Hinseberg, telefonsamtal . 156Kumla, telefonsamtal . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Anstaltsplatser för unga intagna Straffmyndighetsåldern i är , men det är endast i ett fåtal fall som personer döms till fängelse. togs fem pojkar, men inga flickor, under in i anstalt. Med undantag då två flickor och 2005 då en flicka under togs in i anstalt brukar flickor i denna åldersgrupp i stället dömas till sluten ungdomsvård. Av de totalt 89 personer som dömdes till sluten ungdomsvård var åtta kvinnor. Sju av dessa kvinnor tillhörde åldersgruppen , och en kvinna tillhörde åldersgruppen 1820 år.158 Enligt lagen om kriminalvård i anstalt får en intagen under inte placeras tillsammans med intagna , om det inte kan anses vara till den unges bästa. Den unge intagne ska även hållas åtskild från sådana intagna som kan inverka menligt på dennes återanpassning i samhället. Vidare föreskrivs att en intagen som har fyllt 18 men inte ska, om inte särskilda skäl föranleder annat, hållas åtskild från sådana intagna som kan inverka menligt på hans återanpassning i samhället. Den som inte har fyllt och som inte placeras på en öppen anstalt ska företrädesvis placeras i en anstalt med särskild verksamhet för yngre intagna.159 För unga män i åldern 18 t.o.m. har Kriminalvården särskilda ungdomsavdelningar. fanns totalt 74 platser på ungdomsavdelningar vid anstalterna , , , och . Förutom Hällby som har säkerhetsklass C ligger ungdomsavdelningarna på anstalter med säkerhetsklass E, dvs. den lägsta säkerhetsklassen som finns för slutna anstalter. Ungdomsavdelningarna har en högre personaltäthet, och de anställda har speciell kompetens för att arbeta med ungdomar. De intagna utreds med bedömningsinstrumentet /ADAD160 som är mer inriktat på unga och där bl.a. frågor om skola och hemförhållanden tas upp. Den programverksamhet som genomförs är särskilt inriktad på unga kriminellas behov, t.ex. erbjuds ART (Aggression Replacement Training). Till skillnad från anstalterna för män finns det vid kvinnoanstalterna inga ungdomsavdelningar. Enligt placeringsenheten är orsaken till detta att det är få unga kvinnor som döms till fängelsestraff. togs totalt 14 respektive 15 fängelsedömda kvinnor i åldern in i anstalt medan antalet uppgick till 17. Enligt redovisning förekommer placering av kvinnor i åldersgruppen på samtliga kvinnoanstalter. Placeringarna kan ske på både öppna och slutna anstalter. Kriminalvården pekar i en rapport om hur arbetet med unga kriminella i anstalt och frivård ska bedrivas på att antalet nyintagna kvinnor i anstalt under är få och att Kriminalvårdens kvinnoanstalter troligtvis har möjlighet att 158Brå, e-brev . 1598 § KvaL. 160ASI (Addiction Severity Index) togs fram i för att utreda hemvändande Vietnamsoldater och utvärdera de behandlingsinsatser som gjordes för dem. ADAD (Adolescent Drug Abuse Diagnosis) är en strukturerad intervjumetod för bedömning av ungdomars problematik. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR differentiera insatserna efter de unga kvinnornas särskilda behov.161 Enligt en handläggare på kriminalvårdens klient- och säkerhetsenhet anstaltsplaceras unga kvinnor tillsammans med äldre intagna kvinnor. En fördel med detta är enligt handläggaren att de unga lugnar ned sig eftersom de äldre vill ha lugn och ro omkring sig. När det gäller den programverksamhet som riktas till de yngre kvinnorna är det densamma som till övriga kvinnor på respektive anstalt. INITIAL ANSTALTSPLACERING FÖR INTAGNA KVINNOR I ÅLDERS- GRUPPEN 1820 ÅR (20052007) Sluten (E) och öppen Sluten (D) och öppen Sluten (E) och öppen Sluten (D) *ingår även en kvinna som var för den initiala anstaltsplaceringen. Källa: Kriminalvården, e-brev . De kvinnor som i tabellen finns redovisade under häkte är s.k. verkställighetsfall och avtjänar hela sitt fängelsestraff på häkte. Ett skäl till att kvinnan inte tagits in i anstalt kan vara att tiden i häkte varit så lång att det efter avräkning mot den utdömda verkställighetstiden inte återstått någon ytterligare tid att verkställa i anstalt. I en rapport från Kriminalvården om hur arbetet med unga kriminella i anstalt och frivård ska bedrivas anges att målgruppen ungdomar i kriminalvården växer och att ungdomar har den högsta återfallsprocenten av alla åldersgrupper.163 Kriminalvården har tagit fram en nationell handlingsplan för en ungdomssatsning . ska verksamheten bl.a. inriktas på att utreda möjligheterna att erbjuda individuell psykoterapi för de unga som begått allvarliga våldsbrott och som avtjänar långa fängelsestraff. Den som är kan enligt under vissa omständigheter dömas till sluten ungdomsvård.164 Beträffande ungdomar som begått brott råder en presumtion mot att frihetsberöva dem. För att presumtionen ska kunna brytas, och sluten ungdomsvård komma i fråga, krävs att det finns synnerliga skäl. Verkställigheten sker vid ett av Statens institu- 161Kriminalvården (2007d). 162Kriminalvården, intervju och e-brev . 163Kriminalvården, intervju och e-brev . 16432 kap. 5 § BrB. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR tionsstyrelses (Sis) särskilda ungdomshem.165 Rätten ska bestämma tiden för den slutna ungdomsvården, lägst och högst . Villkorlig frigivning förekommer inte vid denna påföljd. Tiden ska bestämmas efter brottets straffvärde. Sis har inga särskilda institutioner för de ungdomar som döms till sluten ungdomsvård, men vid sju särskilda ungdomshem finns sammanlagt 68 fastställda platser för ungdomar som har dömts till sluten ungdomsvård. Av dessa ungdomshem erbjuder Vemyra ungdomshem i två platser för flickor som dömts till sluten ungdomsvård. togs sammanlagt fyra flickor och 100 pojkar in till sluten ungdomsvård, vilket kan jämföras med 2006 då sammanlagt två flickor och 82 pojkar togs in till sluten ungdomsvård.166 Enligt uppgift från Sis uppgick antalet flickor som dömts till sluten ungdomsvård till sex, och placeringar kan även förekomma på andra av Sis behandlingshem som erbjuder vård till flickor.167 6.2 Utredning och planering av verkställighet har tidigare konstaterat att det inte är tillfredsställande att verkställighetsplanerna på många håll är behäftade med kvalitetsbrister. Ut- skottet utgick från att Kriminalvården ökar sina ansträngningar för att komma till rätta med bristerna på området.168 om upprättandet av verkställighetsplaner för intagna