eunbil · GW0N1697EF · 2009-01-01 00:00:00 — Rubrik Meddelande från kommissionen till , Rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt . Konsekvenser av den fria rörligheten för arbetstagare efter EU:s utvidgningar. Rapport om första fasen () av tillämpningen av övergångsbestämmelserna enligt anslutningsfördrag och på begäran enligt övergångsbestämmelserna anslutningsfördrag. * Yrkesmässig och geografisk rörlighet för arbetskraften och arbetstagares fria rörlighet inom den europeiska unionen. Antagande av rådsslutsatser. Dokument 16162/08 SOC 715 MI 481 6480/09 SOC 110 MI 60 behandlad vid samråd med . Kommissionens meddelande var informationspunkt på dagordningen för EPSCO . Bakgrund ORDF CZ har bl. a. utifrån de diskussioner som fördes vid informella EPSCO rådet tagit fram förslag till rådsslutsatser beträffande yrkesmässig och geografisk rörlighet för arbetskraften och om arbetstagares fria rörlighet inom EU. Förslaget till rådslutsatser har vid fyra tillfällen behandlats i Social Questions Working Party (SQWP). Utgångspunkt för slutsatserna har varit den rapport presenterade (KOM (2008) 765 slutlig). Rapporten är en uppföljning av hur övergångsreglerna för arbetskraft i samband med EU:s två senaste utvidgningar respektive har fungerat. Rättslig grund och beslutsförfarande Enhällighet krävs (ligger utanför artikel 249 i EG-fördraget) Svensk ståndpunkt välkomnar förslaget till rådsslutsatser, då de ligger väl i linje med de behov som finns för att främja en ökad rörlighet hos arbetskraften inom EU. Ännu ingen behandling i EP. Förslaget * I det förslag till slutsatser som presenterat betonas inledningsvis rörlighetens stora betydelse ur en rad aspekter: för individen, för sammanhållningen inom EU, för arbetsmarknaden, för att minska utanförskap och fattigdom, för att främja ekonomisk tillväxt och EU:s konkurrenskraft. * Det påpekas att hittillsvarande erfarenheter från länder som inte tillämpat övergångsregler inte visar några allvarliga störningar på arbetsmarknaden och liten eller ingen inverkan på löner och arbetslöshet. Den finansiella krisen och det ekonomiska läget bör inte, menar man i slutsatserna, användas som motiv till att fortsatt använda övergångsregler, även om sådana kan tillämpas t.o.m. den tredje fasen efter utvidgningen (2+3+2 år). * Flexicurity-principernas bidrag till rörligheten lyfts fram liksom rörlighetens betydelse för . * Olika initiativ från kommissionen för att främja rörligheten välkomnas, såsom information till arbetssökande och arbetsgivare, utbildningsprogram och planerna att upprätta ett EU-system med information om tillgång och efterfrågan på arbetskraft. * Under rubriken Member States uppmanas MS att ha med överväganden om rörlighet i alla relevanta sammanhang med beaktande av likabehandling och icke-diskriminering av arbetstagare från andra länder. * MS uppmanas också fortsatt arbeta med att identifiera och undantröja hinder för arbetskraftens rörlighet, att bidra till att öka synergierna mellan utbildningssystem och behoven på arbetsmarknaden och att underlätta byte av arbete och övergång från arbetslöshet till arbete. * Ytterligare punkter för MS att beakta är att utveckla och implementera integrerade flexicurity-strategier inom ramen för de Integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning. * Arbetet med att förbereda införandet av de nya reglerna för samordning av sociala förmåner bör intensifieras, tjänstemän utbildas och information spridas till medborgarna. * Under rubriken Commission uppmanas KOM noggrant följa vilka effekter en fortsatt användning av övergångsregler får på arbetsstagares rörlighet, att informera EU:s medborgare om vilka rättigheter de har och att sprida goda exempel på hur hinder för gränsarbetare har kunnat undanröjas. * KOM uppmanas också förstärka förberedelserna inför de nya reglerna för samordning av nationella system för sociala förmåner särskilt vad gäller elektronsikt utbyte av information samt att samarbeta med alla relevanta aktörer. * Slutsatserna avslutas med uppmaning till de länder som tillämpar övergångsregler att överväga det fortsatta användandet av sådana regler och att ta bort begränsningar för rörligheten under den sista fasen om de inte kan visa på att allvarliga störningar eller att fara för sådana föreligger. Samråd kan ske med parterna om detta. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget till rådsslutsatser har inga effekter på gällande svenskt regelverk. Ekonomiska konsekvenser Förslaget kan heller inte bedömas ha några ekonomiska konsekvenser.