eunbil · GX0N22F733 · 2009-09-15 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2009/163/EU Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Se bifogad trolig A-punktslista (JU-dep). Inrättande av ett gemensamt EU-program om återflyttning/vidarebosättning a) Meddelande från kommissionen till och rådet om inrättandet av ett gemensamt EU-program om återflyttning/vidarebosättning = Föredragning av kommissionen och inledande debatt b) Förslag till och rådets beslut om ändring av rådets beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar och om upphävande av rådets beslut /904/EG (R) = Föredragning av kommissionen och inledande debatt (offentlig överläggning enligt artikel 8.1 a) Avsikten med behandlingen i rådet Föredragning och inledande debatt om kommissionens meddelande om ett gemensamt EU vidarebosättningsprogram samt förslag om ändringar i Europeiska flyktingfonden (ERF III). Bakgrund Frågan om ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU omnämns bland annat i Haagprogrammet och i kommissionens asylhandlingsplan . har antalet medlemsstater med årliga program för vidarebosättning ökat, men EU tar fortfarande emot en liten del av det totala antalet människor som vidarebosätts globalt. Med ett gemensamt EU vidarebosättningsprogram skulle instrumentet kunna användas mer strategiskt på EU-nivå och integreras mer effektivt i EU:s externa relationer. - Se vidare i bifogad promemoria. Svensk ståndpunkt har länge drivit frågan om ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU och välkomnar kommissionens meddelande. Ensamkommande barn - Debatt (offentlig överläggning enligt artikel 8.3) Avsikten med behandlingen i rådet Debatt. Bakgrund Flera av EU:s medlemsstater, däribland , rapporterar om ett ökande antal ensamkommande barn från tredjeland. Det handlar både om asylsökande barn och barn som inte söker asyl. I kommissionens meddelande om Stockholmsprogrammet, anges att frågan om ensamkommande barn bör studeras ingående. På grundval av den studien bör därefter en handlingsplan upprättas, i syfte att konsolidera och komplettera existerande rättsliga och finansiella instrument och för att stärka samarbetet med ursprungsländerna, bland annat för att underlätta barnens återvändande till sina ursprungsländer. - Se vidare i bifogad promemoria. Svensk ståndpunkt Fenomenet med ensamkommande barn från tredjeland är en fråga som berör samtliga EU:s medlemsländer, i varierande omfattning. anser därför att det finns ett mervärde i att diskutera vilka åtgärder som kan vidtas på EU-nivå, bland annat i fråga om utbyte av information och praktiskt samarbete, med beaktande av barnets rättigheter utifrån bestämmelser. Uppföljning av slutsatserna från a) Rapport från kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Rapport från kommissionen om arbetet med genomförandet av Europeiska rådets slutsatser av . Bakgrund Migrationsströmmarna via över till har ökat . Fyra länder, den s.k. Quadrogruppen (, , , ), har särskilt påkallat den ansträngning detta utgör för dessa länders asylmottagningssystem. Frågan om olaglig invandring i har fortsatt varit aktuell . I Europeiska rådets (ER) slutsatser av understryks det brådskande behovet av att öka insatserna för att förebygga och bekämpa olaglig invandring och på så sätt förebygga mänskliga tragedier. ER manar till en beslutsam europeisk reaktion som grundas på fasthet, solidaritet och delat ansvar. Kommissionen ska informera om det pågående genomförandearbetet av aktuella åtgärder. - Se vidare i bifogad promemoria. Svensk ståndpunkt anser att frågorna som rör migrationsströmmarna över måste bemötas med ett brett spektrum av åtgärder, där utgångspunkten bör vara EU:s globala ansats för migration. Det pågående arbetet bör ske genom konstruktiv dialog med samtliga medlemsstater i nära samarbete med UNHCR m.fl., för att med ett brett perspektiv diskutera både kortsiktiga och långsiktigt hållbara lösningar. b) Frontexoperationernas roll och utveckling i (på begäran av ) Avsikten med behandlingen i rådet har begärt att få diskutera Frontex roll och utvecklingen av gemensamma operationer i . Den franska avsikten med detta och inriktningen för den eventuella diskussionen är dock fortfarande okänd. Bakgrund I Europeiska rådets diskussioner vid mötet underströks även behovet av förstärkta gemensamma gränskontrolloperationer, tydliga insatsregler för gemensam patrullering och landsättning av undsatta personer samt ökad användning av gemensamma återsändandeflygningar. efterlyste vidare åtgärder som syftar till effektiv kamp mot organiserad brottslighet och kriminella nätverk som är involverade i människohandel. - Se vidare i bifogad promemoria. Svensk ståndpunkt står bakom Europeiska rådets slutsatser. Meddelande från kommissionen till och rådet om vägledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv /38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (på begäran av ) Avsikten med behandlingen i rådet På begäran av tas frågan om kommissionens riktlinjer angående tillämpningen av rörlighetsdirektivet upp till diskussion vid . Bakgrund Rörlighetsdirektivet (2004/38/EG) reglerar den fria rörligheten för EU-medborgare och deras familjemedlemmar. Som en följd av den s.k. Metock-domen och diskussioner i rörande bland annat missbruk, antogs rådslutsatser angående Fri rörlighet för personer: missbruk och grundläggande problem. lade kommissionen fram riktlinjer som syftar till att förbättra införlivandet och tillämpningen av direktivet. - Se vidare i bifogad promemoria. Svensk ståndpunkt anser att en omförhandling av rörlighetsdirektivet inte är önskvärd och vi har förhoppningen att kommissionens riktlinjer, diskussioner i expertgruppen samt kommande bilaterala samtal kan bidra till att lösa eventuella utestående frågor. (ev.) Förslag till rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som lagligen vistas i en medlemsstat (R) - Punkten kommer sannolikt att strykas från dagordningen. GEMENSAMMA KOMMITTÉN PÅ MINISTERNIVÅ Godkännande av den preliminära dagordningen Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport från kommissionen. Bakgrund VIS-förordningen som omfattar bestämmelser rörande översändande och utbyte av uppgifter om viseringsansökningar inkluderande biometri (fingeravtryck och ansiktsfotografi) antogs . Driftstarten av VIS är ytterligare försenad och tidigare startdatum satt till kommer inte att kunna uppfyllas. Arbetet med utvecklingen och tester av det centrala och de nationella VIS-systemen fortsätter. För att koordinera utrullningen av VIS antogs vid rådsslutsatser om att inrätta en s.k. Friends of the Presidency on the VIS-grupp. Gruppen ska vara ett stöd för utvecklingen och tillämpningen av de nationella delarna för användning och anslutning till VIS i medlemsstaterna.