rfr · GW0WRFR10 · 2009-06-01 00:00:00 — Jag nämnde tidigare att det är alltifrån managementkonsulter, som naturligtvis på goda grunder förmedlar sin kunskap och sina ambitioner, till kognitiva terapeuter som ska hjälpa människor att tro mer på sig själva och våga mer. Jag menar att det här är en grupp som i allra högsta grad har vågat hela sitt liv och som skulle kunna bli jätteduktiga på att hjälpa de personer som är inne i en livskris eller i en liten arbetsdepression och kanske behöver våga tänka lite annorlunda, våga lite mer och våga utmana sig själva och sin omgivning. Där har vi bildningsförbunden och naturligtvis de trygghetssystem som samhället erbjuder som skulle kunna anamma den här typen av tjänster, tycker jag. Det hoppas jag på. Sedan är det än en gång de som är anställda. De går tyngre än någonsin, är oroligare än någonsin och är inte lika soliga som de har varit tidigare. Också de behöver uppbackning som inte bara är beröm och tårta på personalbordet utan som faktiskt visar att företaget vill satsa på lite långsiktiga projekt för att stärka sig när man väl går in i lite mer normala konjunkturer här framöver. Men där behöver vi de goda exemplens makt, som jag nämnde tidigare, och där känner jag också att vi måste ha ett samarbete och någon typ av support för att kunna klara av att utveckla oss. , i : Det var så många frågor, så jag vet inte riktigt om jag svarar på rätt fråga här. En sak som jag hängde upp mig på lite grann som du sade och som jag tycker är jätteviktig gäller de siffror som jag visade förut på att det finns kreativa jobb inom alla typer av sektorer. Det är det stora aggregatet där hela sektorn i något slags genomsnittligt värde. Tittar man inom varje grupp ser man en väldigt stor variation där också. Tittar man på kreativa industrier ser man sådana som är väldigt kreativa och sådana som är lite mindre kreativa men som ändå i egenskap av industrikoden hamnar där, i kombination med sin yrkesdistribution. Jag tror att det finns stora värden att hämta för att klara sig igenom den här typen av kriser här. De företag som presterar lite sämre, de som kanske inte har utnyttjat den kreativa kapaciteten inom sitt företag, skulle säkert kunna benchmarka sig ganska effektivt mot dem som ligger i samma segment men där man har lyckats bättre. Tittar man på den ekonomiska utvecklingen när det gäller de som har snabbast ökande lönesummor, snabbast ökande antal anställda och flest arbetsställen ser man att det är vad jag skulle vilja kategorisera som kreativa industrier eller kreativa företag där en större andel av arbetskraftens kreativitet har tagits till vara. Jag tror att det ligger väldigt stora värden i det här att försöka benchmarka upp sig och titta på liknande företag. I till exempel har vi inom hotell- och restaurangbranschen Four Seasons, som är en exklusiv hotellkedja där man väldigt effektivt har absorberat arbetarnas kreativitet på alla plan, OFFENTLIG UTFRÅGNING OM KULTUR SOM KREATIV TILLVÄXTKRAFT från städaren till de som serverar maten till de som står i receptionsdisken. Det har varit ett väldigt lyckat ekonomiskt koncept. Vi kan titta på ett företag som heter . Det var ett traditionellt företag där man hällde upp kaffe. Folk gick in där och fick sig en kopp kaffe från början. Men sedan utvecklade man det. Man utvecklade dem som stod bakom disken och sade: Vi gör dem till baristor i stället! De får lära sig olika typer av kaffe som man kan servera. Sedan exploderade så att säga den ekonomiska utvecklingen för Starbucks. Även i de väldigt traditionella, standardiserade industrierna kan man alltså titta på de goda exemplen och se vilka lärdomar man kan dra från dem. Jag tror att det finns mycket ekonomiska värden att hämta på det viset. , i : Jag får hålla med om att det är svårt att svara på de här stora frågorna. Man känner att det blir ganska slumpmässiga svar. Det är lite impulsivt vad som först hoppar upp här. Jag skrev ned fyra punkter. Ja, den patriarkala maktstrukturen finns. Jag har tyvärr inga svar. Jag har sett och känt av den i ganska stor utsträckning. Jag tror att den också hänger samman med frågorna, precis som har varit inne på, i forskningen men också i sponsringen, som vi inte har pratat så mycket om, till exempel att man satsar så pass mycket på idrott i relation till kultur. Man skulle säkert kunna gå djupare på det området. Jag tror att det finns mycket att göra där. Att man satsar på forskning i så stor utsträckning i stiftelser handlar delvis om lagstiftningen, som vi förhoppningsvis ser en förändring i vi hoppas på att det kommer nya förslag här så att även kultur blir ett kvalificerat ändamål, viket det inte är eftersom det enligt ryktena har ansetts tillhöra enbart överklassen, något som vi nog inte tror efter den här diskussionen och inte tidigare heller. Kultur som grundforskning är också ett tydligt exempel, tycker jag. Det är en enkel bild, men ganska lätt att ha med sig. Man måste förstå att det finns både en grundforskning och tillämpad forskning och att den tillämpade forskningen kräver grundforskning. Grundforskningen kanske inte är kortsiktigt mätbar och lönsam men kommer att krävas för att den tillämpade ska komma till. Där vill jag i och för sig höja ett litet varningens finger, för även grundforskningen känns ganska hotad . Mätsamhället kryper på oss på alla sätt och vis, och det som kräver det fria utrymmet blir farligare och farligare, kan jag ibland få intryck av. Där finns det också en del att göra. Den tredje av de punkter som jag skrev ned är: I denna kris påverkar kulturorganisationerna, kommunerna, det offentliga, sponsringen, stiftelserna och så vidare och förstås marknaden och hushållen väldigt starkt konstnärerna. Det har vi inte varit inne på. Vi har pratat mycket om kultur, men vi har inte pratat så mycket om konstnärernas villkor. Siffrorna i , som vi kan tro kommer lite tidigare än de i och som självklart inte alls har samma stödsystem, ser ju inte muntra ut. Konstnärerna tappar proportionellt mer än andra yrkesgrupper, och det tror jag faktiskt är ett allvarligt hot , om vi OFFENTLIG UTFRÅGNING OM KULTUR SOM KREATIV TILLVÄXTKRAFT 2008/09:RFR10 inte kan supporta våra konstnärer. Jag tycker att det är synd. Ett exempel är jag är intresserad av dans som jag tycker är en av våra mest framstående koreografer. Han flyttar nu till därför att inte har det så att det går att driva en fri grupp. Det tycker jag är allvarligt. Jag vill alltså slå ett slag för konstnärerna. Annars kan vi sitta och prata hur mycket som helst om kultur, men då blir det i fortsättningen som får teckna och Hans som får spela musik, och det kanske inte med nödvändighet blir rätt lösning! Slutligen kommer den fjärde punkten i min lilla lista. Vad hette det här seminariet nu igen? Kultur som kreativ tillväxtkraft. Ja, vi har pratat mycket om kreativitet. får jag vara lite motvallskäring förlåt, ! Vi gillar varandra jättemycket! Jag har kanske lite grann av forskarsjuka, alltså att man är lite kritisk mot varandra. Men kreativitet i all ära: Jag tror att den kris vi ser delvis är orsakad av för mycket kreativitet. Får jag vara så fräck och säga det? Jag menar kreativitet inte minst i finanssektorn i väldigt kreativa lösningar. Jag tror att kreativitet behöver paras med andra hänsynstaganden, värden och värderingar. Det räcker inte enbart med kreativitet. Det är mitt slutord! : I couldnt agree more! För mig är en nyckelfaktor i det här med framtiden för kreativitet att uppmuntra självförtroende. Det börjar på den individuella nivån. Det börjar med hur skolsystemet fungerar och fortsätter sedan upp genom livet. Jag tolkar TILLT-systemet så, inte minst utifrån de röster vi hörde från arbetsgolvet, att människor utvecklar ett självförtroende. De kunde göra någonting som man aldrig hade tänkt på att de skulle kunna göra, allra minst på en arbetsplats. Där upptäckte de också att de är individer med en större originalitet än vad de hade upptäckt som konventionella arbetskamrater. Redan där ligger ju en kreativitet, så att säga. Men om du inte har självförtroende att visa dina udda sidor händer ingenting. Frågan är då hur vi skapar ett system där vi vågar visa våra udda sidor. Det är väl nyckelfrågan i det som vi har pratat om här . Man kan återföra det här. Vi har pratat om regionalisering och så vidare. Jag har varit en förespråkare för regionalisering. Jag är gammal västsvensk. Jag tog studentexamen i . Jag är och förblir västsvensk. Jag har aldrig blivit stockholmare. Det som har hänt inte minst i tycker jag visar regionaliseringens möjligheter. Det handlar om att den regionen har skapat sig en form av självförtroende i förhållande till den . I tycker jag att man ser liknande tendenser, om än inte lika starka som i . Det tydligaste exemplet på denna vansinniga grad av självförtroende är . Vem hade hört talas om över huvud taget? Det är ett skrattretande samhälle som bestämmer sig för att bygga ett konserthus för kammarmusik, det mest bisarra man kan tänka sig över huvud taget. Och det visar sig gå bra. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM KULTUR SOM KREATIV TILLVÄXTKRAFT Det visar sig skapa ett självförtroende i som gör att denna ort plötsligt är någonting mer än de hundratals liknande orter som finns runtom i . Ett annat exempel är , som övertar filmproduktionen från . Hade någon sagt till mig att skulle komma till och spela in en film hade jag sagt: Du är galen! av alla ställen! Absolut inte dit! Det visar att det går att göra de mest oväntade saker om man går på tvären emot tankekonventionen. Som icke-huvudstadsanhängare jag har ingenting emot skulle jag vilja slå ett slag för att återupprättar sig självt. Jag tycker att om jag jämför kulturlivet i och graden av självförtroende i vad som görs här med vad som pågår i till exempel är det inte alls särskilt bra ställt i . Det handlar om att vi aldrig har lyckats upprätta en region. Vi borde i stället göra , , , , , ända upp till om vi vill till en region. Om man skapar en mycket större interaktion i den här delen av skulle saker och ting hända, det tror jag. Vice ordföranden (): Det var väldigt intressant! Vi skulle kunna ägna mycket tid här tillsammans, det tror jag, men går klockan. börjar voteringssignalen låta, och då måste vi avbryta. (): Först vill jag bara komplettera Hans utmärkta föredragning med att TILLT ju faktiskt var representerade på i som ett av de goda exemplen. EU har alltså även uppmärksammat detta inte bara när det gäller bidrag, utan man använder det som draghjälp. Jag skulle vilja att vi får era rapporter till utskottet om det är möjligt för vidare bildning för oss. Sedan skulle jag vilja ställa en fråga om mäklarfunktionen. Flera av er har diskuterat det härmed att skapa broar mellan näringslivet och kulturen. Där vet jag att Skådebanan har en ambition att ha en mäklarfunktion över hela landet. Men ni som forskare, hur ser ni på vikten av att genom mäklarfunktionen skapa förståelse, som Hans har varit inne på inte finns? vill jag bara säga så här: Mod, sade många. Vi kanske skulle köpa ett TILLT-projekt i kulturutskottet! (): Tack så mycket för otroligt spännande genomgångar! Jag vill börja med två kommentarer. Först vill jag tacka för enormt övertygande och vackra ord om folkhögskolorna, som har hamnat så långt ned i statusligan i förhållande till var de borde vara, helt på grund av en politik som snävar in vad de gör, vad de får göra, vad de får för bidrag och vad det leder vidare till för de eleverna kanske för att de inte finns i i samma utsträckning som på andra håll. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM KULTUR SOM KREATIV TILLVÄXTKRAFT 2008/09:RFR10 Den andra kommentaren rör att jag vill anmäla att jag är motvallskäring i förhållande till vad gäller kreativitet och finanskrisen. Jag tolkar finanskrisen precis tvärtom. Den är inte ett uttryck för kreativitet utan motsatsen: flockmentalitet eller följa . Tänk inte själv, utan gör som alla andra! Då hamnar alla skulderna i samma försäkringsbolag och allt elände i samma amerikanska statsbudget, och ingen avvikare har uppträtt. Det där är inte en bransch av kreativitet. Det där är en bransch av ja-sägare och av exakt likadana bonussystem som driver alla i samma riktning. Det är motsatsen till kreativitet för mig. Alla har pratat om kreativitet och dess roll för utveckling och tillväxt, och det tycker jag är oerhört bra. Det sätter också kulturutskottet i centrum eftersom det vi sysslar med är basen för kreativitet över allt. Jag vill fråga dem av er som känner sig manade följande: För att främja kreativiteten i framöver är det ju viktigt att jobba från början med barnen, ungdomarna, skolan och högskolan. Jag är oroad över att utvecklingen nu är i en pendelrörelse i motsatt riktning, där prioriteten ligger på standardiserade nationella prov som med nödvändighet måste bli likadana och jämförbara. 1 X 2 var det , eller som den och den händelsen inträffade? Det där är inte befrämjande för det som alla ni fyra har talat om som överlevnadsfrågan för ett litet land på en tuff världsarena. Det gäller också högskolan. Jag ser att fler och fler högskolor väljer att gå över till det där nya betygssystemet som innebär att även högskoleutbildningen premierar mätbara precisionskunskaper som kan standardiseras i förhållande till den kreativitet som ni har beskrivit. vill jag rikta en jättekort fråga till dem av er som jobbar vid universitet, och . beskriver samarbete mellan de olika universiteten i . Det är spännande. Det gäller , , KTH och så vidare. I väljer man att helt slå ihop de konstnärliga högskolorna, de tekniska högskolorna och handelshögskolorna. I har man redan från början ett och samma universitet för de konstnärliga utbildningarna, handel och annat och så ligger tekniken separat. Vad tycker ni är en väg framåt? I är det uppsplittrat. Vi har , , , , och . Allt detta ligger under en hatt i . I klagar de över att de blir diskriminerade och får för lite pengar för att de är samordnade. Men pratar du varmt för sammanflätning och interdisciplinära saker som främjar kreativiteten. Det är spännande att höra vad ni säger om det. (): Jag ska också ge exempel på en kort fråga. Vi talar om kreativiteten och samarbete mellan kultur och näringsliv. Själv sitter jag i näringsutskottet som mitt huvuduppdrag och är suppleant i kulturutskottet. Därför tycker jag att det är väldigt intressant att se vad man kan befrukta däremellan. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM KULTUR SOM KREATIV TILLVÄXTKRAFT Kulturen måste förstå affärsprocesser för att kunna komma in i de systemen. måste det i näringslivet finnas tillåtande miljöer. Tillåtande miljöer förutsätter tillåtande ledarskap, och tillåtande ledarskap ger utrymme för ett tillåtande förhållningssätt hos medarbetarna. Det här handlar om management, och det handlar om var man får de här kulturerna och var de etablerar sig. Jag har själv jobbat som affärsutvecklare och vet vad det innebär att vara den där avvikaren som inte är norm och som alltid måste sig fram med väldigt vassa armbågar och sällan når hela vägen fram. Det här handlar om att ha mod, att våga. Hur kan man i utbildningarna, framför allt på de handelshögskolor som och representerar, få in det här med att värdera avvikelsen som värdeskapare? (): Jag ska fatta mig mycket kort. Det har varit väldigt bra inlägg och väldigt bra diskussioner. Jag vill återkomma till det här med den upplevda hälsan eller så att säga den upplevda godhet som finns i att få jobba kreativt. Vi pratar mycket om konstnärer och konstnärers villkor, men det är också viktigt, det pekar på, att det här finns på många olika områden. Vad som bekymrar mig lite är att när vi pratar om ohälsofrågor vet vi det finns en hel del som beskriver det att man får bättre hälsa. Vi hörde om här, med ohälsotal som förbättrats och så. Men det är ganska långt emellan det forskningen säger och det verkligheten säger. Hur ser ni på det? Vice ordföranden (): har voteringssignalen ljudit och vi ledamöter måste alltså avvika. Det blir väldigt knepigt. Ni får tala för protokollet eller tillskriva utskottet långa, fantastiska uppsatser! Ett avslutande ord, var, kan vi kanske hinna med! : Jag håller med i hans perspektiv på definitionen av utbildning. Den är på väg att instrumentaliseras på ett förödande sätt i . Jag tycker att den går i motsatt riktning mot det som har varit min utgångspunkt här. , i : Jag skulle gärna fortsätta diskutera hur man bäst skapar interdisciplinaritet eller hur man bäst befruktar varandra, om det är via gemensamma kurser eller under samma tak. Det tycker jag att vi ska fortsätta titta närmare på, för det är en viktig fråga. Sedan angående kreativiteten: Jag tycker inget är gott per se alltid i alla lägen. Jag tror att man ska vara nyanserad när det gäller samarbete mellan kultur och näringsliv, kreativitet eller vad det än gäller. Vi måste lyfta fram goda exempel och mindre goda och lära av dem. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM KULTUR SOM KREATIV TILLVÄXTKRAFT 2008/09:RFR10 Vice ordföranden (): Att tilta har jag lärt mig betyder att byta perspektiv eller ändra riktning, och det sker inom konsten, filmen, dansen och även för politiker i kulturutskottet. Somliga är utkvittade och kan stanna kvar medan andra måste gå . Tack så mycket för en fantastisk förmiddag, och välkomna tillbaka! Ordföranden (): Jag tycker att ni två som är kvar gärna kan få uttrycka er, så får vi i alla fall med det i protokollet. , i : Helt kort kan jag säga att vi just nu håller på och jobbar med en studie med Gallup på statnivå i , där vi tittar på hur bra människor mår. Sedan har vi korrelerat den med andelen av arbetskraften som har kreativa yrken, serviceyrken och tillverkningsyrken. Vi ser en klar negativ relation mellan andelen inom traditionell tillverkningsindustri och välmåendet i staten, men vi ser en klar positiv signifikant relation mellan andelen med kreativa yrken och så att säga välmåendet i staten. Vi ser fram emot att gräva lite djupare i sådana relationer framöver. , TILLT: Vi behöver alla kreativiteten, inte minst inom näringslivet men också på individuell nivå. Vi har ju redskapen för det. Det finns kulturella redskap och det som näringslivet efterfrågar. handlar det mer för oss om att kunna paketera det här på ett sätt som gör att vi förstår varandra, att vi jobbar med rätt terminologi och att vi så att säga gemensamt kan se de här synergieffekterna, antingen de är mätbara eller inte. Ordföranden (): Tusen tack allihop! Därmed avslutar vi detta intressanta seminarium. Tack så mycket! 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skattekonkurrensen den Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en uppfölj- Regeringsmakt och kontrollmakt. Offentligt seminarium anordnat av Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser uppföljning av det multilaterala utvecklingssamar- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken 19952005 UTRIKESUTSKOTTET OCH MILJÖ- OCH JORDBRUKS- Offentlig utfrågning om en gasledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångs- uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar för Stock- Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva småskalig Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den konstnärliga deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag offentliga utfrågning på temat hiv/aids torsdagen (Omtryck, tidigare utgiven som 2006/07:URF4) Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en forskningsöver- Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekven- ser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot äldre, den Uppföljning av hur stormen hanterats inom transport- och Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer offentliga utfrågningar om trafikens Offentlig utfrågning om tillstånd för digital Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att låta transportsek- torn omfattas av ett system med handel av utsläppsrätter Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns klimatpå- Äldreförsörjningsstödet i dagspressen 20022007 Anpassningen av trafikens infrastruktur när klimatet förändras offentliga utfrågning på temat Tillgänglighet inom offentliga utfrågning Statlig arbetsgivarpolitik och och kulturutskottets offentliga utfrågning om och försvarsutskottets offentliga utfrågning om IT- offentliga utfrågning om kärnvapen och radio- Utvärdering av det kommunala partistödet offentliga utfrågning om de fem nationella minori- offentliga utfrågning om utvärdering av 2004 års offentliga utfrågning om godstransporter Uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet offentliga utfrågning på temat hemlöshet Uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet Fiskpopulationer i svenska vatten. Hur påverkas de av fiske, övergödning och miljögifter? Inventering av pågående forskning inom transportområdet 2008 Inventering av skatteforskare 2009 offentliga utfrågning om förhållandena i Bortförda och kvarhållna barn i internationella förhållanden Uppföljning av kvinnor intagna i kriminalvårdsanstalt