rfr · GW0WRFR9 · 2009-05-01 00:00:00 — One-to-One bedrivs inom ramen för relationen klienthandläggare, kontaktman på anstalt (kriminalvårdare) och i frivården en frivårds- Programmet avslutas med en utvärderingsfas för den enskilda Det har använts i den engelska kriminalvården sedan med lovande resultat. Färingsö, , , , , , , Storboda, och . Prime For Life är ett s.k. terapeutiskt utbildningsprogram med amerikanskt ursprung för personer som dricker alkohol. I synnerhet högriskkonsumenter som har dömts för någon typ av alkoholrelaterad brottslighet som t.ex. rattfylleri. Programmet bygger på en riskreduceringsmodell som i korthet innebär att alkohol- och drogmissbruk ses som ett livsstilsrelaterat Varje person har en medfödd biologisk risknivå för att utveckla missbruksproblem, som utlöses av livsstilsfaktorer bestående av hur mycket och hur ofta han eller hon använder alko- hol och droger. Lektioner, övningar och självbedömningar i sluten grupp med 812 Varje deltagare ges möjlighet att undersöka sin egen biologiska risknivå för att utveckla alkoholproblem och ges kunskap om hur man kan välja att dricka för att förebygga problem, s.k. lågriskval. Deltagaren får vidare undersöka vilken risk den egna alkoholkon- sumtionen innebär för honom eller henne och ges möjlighet att lägga upp en personlig riskreduceringsplan. Grundprogrammet omfattar fördelade på 45 grupp- Med interventionsdel ytterligare 23 möten. Leds av speciellt utbildad kriminalvårdspersonal. Programmet har utvärderats av flera oberoende institutioner med KRIMINALVÅRDENS BEHANDLINGSPROGRAM ÖVERSIKTER BILAGA 3 , , , , , Kolmår- den, , , , , , , Norra och Östragård. Prism (Programme for Reducing Individual Substance misuse) Program som riktar sig till missbrukare av i första hand narkotika och tabletter men även alkohol. Programmet har använts av Kriminalvården och kommer ursprungligen från den brittiska motsvarigheten till Kriminalvårdens frivård. De av kriminalvårdens klienter som har ett missbruk som hör sam- man med deras kriminalitet. Ett kognitivt beteendebaserat program som vilar på social inlär- Inom ramen för programmet möts klienten och en programledare och arbetar med klientens drogberoende. Ett förmöte innan programstart, kartläggning (5 möten), färdighets- träning (9 möten) och tillämpningar (6 möten). med utvärdering av programserien. Ett förmöte och 20 möten uppdelade i tre delar, sammanlagt 32 ½ timmar per klient. Kriminalvårdspersonal som utbildats i Prism. Programmet är helt baserat på den forskning som finns om miss- bruk, sambandet mellan missbruk och kriminalitet samt behandling Enligt denna forskning har de olika delarna av pro- grammet en effekt på återfall. Beateberg, Fosie, Färingsö, , , , Hällby, , , , , och . (Relation och samlevnad) Behandlingsprogram för sexualbrottsdömda män. Programmet används i kriminalvården och kommer ursprungligen från . Män dömda för alla typer av sexualbrott. Ett kognitivt program som är såväl psykodynamiskt som beteende- Gruppsessioner med rollspel och uppgifter som ska lösas och/eller Ett exempel på en uppgift är att den dömde ska skriva ett fiktivt brev till sitt offer. Programmet är uppbyggt kring fem av de faktorer som forskningen visat är riskfaktorer för sexuellt våld. , 3656 tillfällen, sammanlagt i grupper om 68 deltagare. Två gruppledare, varav minst en är psykolog och psykoterapeut. BILAGA 3 KRIMINALVÅRDENS BEHANDLINGSPROGRAM ÖVERSIKTER Den andre, en kriminalvårdare, bör vara beteendevetare i grunden, men gärna också ha en psykoterapeutisk utbildning. dagars programledarutbildning i . Deltagarna i programmet gör tester såväl före som efter behandling- en för att det i efterhand ska vara möjligt att utvärdera programmets effekter för den enskilda individen. En mer omfattande utvärdering av programmets effekt på risken för återfall är planerad Undersökningar i har visat att minskar risken för , , , , , Alkohol- och narkotikaprogram, ursprungligen utarbetat av Anonyma Alkoholister (). Programmet kallas ibland även för Minnesotamodellen och har som namnet antyder sitt ursprung i . Det används i första hand på särskilda behandlingsavdelningar. Dömda som missbrukar alkohol eller narkotika. Deltagarna i programmet ska hjälpa, påverka och stötta varandra att ta de tolv stegen till ett liv utan droger eller alkohol. andligt orienterat, men man behöver inte vara troende eller bli troende bara för att man genomgår programmet. Vad som är en högre makt är upp till varje deltagare att själv avgöra. Gruppsessioner, föreläsningar och enskilda arbetsuppgifter. Tolvstegsprogrammen i Kriminalvården leds av alkohol- och drog- terapeuter, själva tillfrisknande i programmet. Tolvstegsmodellen har använts inom den svenska kriminal- vården och på flera anstalter, men i linje med den ackreditering av nationella program som pågår är målet att även Tolvstegsmodel- len ska bedrivas likadant överallt så att det blir lättare att genom forskning visa vilka effekter det har. , , , Hinseberg, Håga, , Kirse- berg, , , och Östragård. KRIMINALVÅRDENS BEHANDLINGSPROGRAM ÖVERSIKTER BILAGA 3 2008/09:RFR9 Motivationsprogram för kvinnor som genomförs i samtalsgrupper. Kvinnor som missbrukar alkohol och/eller narkotika. vänder sig också till kvinnor som har en kriminell livsstil eller har Programmet bygger på tekniken med motiverande samtal och teorier om de olika stadierna i förändringsprocessen. även på kognitiv teori, som handlar om vår förmåga att bearbeta information, minnas, förmedla och förstå. Samtal i grupp, ibland praktiska övningar, t.ex. rollspel, för att understryka innehållet i vissa teman. Mellan träffarna arbetar delta- garna på egen hand med arbetshäftet. Grupperna består av 58 Samtalsgrupperna är baserade på träffar 23 gånger i Vinn leds av utbildade programledare som också ingår i ett nätverk och programledarnas slutrapport sammanställs och analyseras av den norska kriminalvården. Färingsö, Hinseberg, Ljustadalen och . VPP (Violence Prevention Programme) Ett behandlingsprogram som utformades av den kanadensiska kriminalvården . Det handlar om att hjälpa intagna som begått våldsbrott att bättre klara av sin situation och inte använda våld eller återfalla i nya brott. Intagna som begått våldsbrott och/eller mord och bedöms ha hög risk för återfall. Kognitivt beteendevetenskapligt program. I programmet arbetar man i en grupp om 8 deltagare. består av olika presentationer, övningar av olika slag och en del Programmet leds av två kvalificerade programledare med akade- 2008/09:RFR9 BILAGA 3 KRIMINALVÅRDENS BEHANDLINGSPROGRAM ÖVERSIKTER Narkotikaprogram i huvudsak för män, utvecklat av den kanadensiska kriminalvården. Programmet används i första hand på Kriminalvårdens särskilda behandlingsanstalter och behandlingsavdelningar. Män som missbrukar narkotika och som befinner sig i slutet av Ett manualstyrt kognitivt, beteendeterapeutiskt behandlingsprogram. Gruppsessioner samt en förträff och tre individuella möten. Programmet består av nio delar: introduktion, alkohol- och drog- kunskap, träning i självkontroll, social färdighetsträning, droger och arbete, fritid och livsstil, förbereda frigivningen, återfallsprevention, repetition och avslutning. 26 sessioner à (samt förträff och individuella möten). Två kriminalvårdare eller frivårdsinspektörer med utbildning i Våga välja. Våga välja och andra återfallsförebyggande behandlingsprogram har i internationella studier visat sig ha effekt på såväl drogmissbruk Brinkeberg, Fosie, Färingsö, , , , , , , , , , , , , , , , Norra och . Återfallspreventionsprogrammet Vaccinera mot återfall Ett individuellt korttidsprogram som riktar sig mot drogmissbruk. prövas programmet även i gruppformat. Missbrukare av alkohol och/eller narkotika. Programmet grundar sig på Marlatts modell för återfallsprevention och på att förändring skapas ur balansen mellan vilja och självför- måga, tilltron till den egna förmågan. Individuella möten (även i gruppformat) med övningar, Programmet består av åtta teman: beroende och postakut abstinens, högrisksituationer, för- och nackdelar med droger, social färdighets- träning, nödplan och livsstilsbalans, nätverk samt handlingsplan. 8 möten à . Kriminalvårdare eller frivårdinspektör med programledarutbildning (vid gruppformat krävs två programledare). Återfallsprevention och MI har evidens i samband med miss- mot återfall har programkonstruktionen skräddarsytts för att kombi- nera de två insatserna. Fosie, Färingsö, , , , , Norrtäl- je, och . Återfall för kvinnor som fått fängelsepåföljd Jämförelse mellan kvinnor som fått fängelsepåföljder fördelat på riskgrupper. Återfall , populationer, sammanslagna bastal *), medelåterfall. (2 mån) (2 mån < T < ) BILAGA 4 ÅTERFALL INOM TRE ÅR FÖR KVINNOR SOM FÅTT FÄNGELSEPÅFÖLJD (2 mån) (2 mån < T < ) Rån, även grovt Rattfylleri, även grovt Nark.brott/varusmuggl. ÅTERFALL INOM TRE ÅR FÖR KVINNOR SOM FÅTT FÄNGELSEPÅFÖLJD (2 mån) (2 mån < T < ) *) Antalet personer under startåren 19942003 (startår är frigivningsår) har räknats ihop till en gemensam population. Påbörjade utevistelser, exkl. vårdvistelse Antal påbörjade utevistelser genom frigång enl. 55 §, utökad frigång och vistelse i halvvägshus, 2007 0 (1) STATISTIK OM UTSLUSSNING BILAGA 5 0 (1) Kvinnor och män totalt 22 (23) Källa: Kriminalvården, - Anstalt. FoU-projekt finansierade av Kriminalvårdens vetenskapliga råd Kriminalvårdens vetenskapliga råd, beslutade FoU-projekt Effekter av isolering i häkte IDAP-fall i svenska kriminalvår- Psykisk sjuklighet och störning bakom utvecklingen av differenti- ella kriminogena mönster i en Prognosmodell för skador avsedd för våldsforskning, traumavård Extrovert och introvert våld och beroende/missbruk samt använ- dandet av alkohol, droger och AAS hos häktade och misstänkta Förtjänst och återfall i brott Risk och skyddsfaktorer för våld i samhället hos livstidsdömda Sexual- och våldsbrottslighet. riska faktorer och genmiljöinter- aktioner av betydelse för upp- sökningar med fokus på lag, moral (adhd) och missbruk hos fängel- FOU-PROJEKT FINANSIERADE AV KRIMINALVÅRDENS VETENSKAPLIGA RÅD BILAGA 6 AAS och deras interaktion med mekanismer för utveckling av beteende Utveckling av metodik för screening av potentialen hos Utsöndringsprofiler för cannabis i urin: En studie av utsöndringstider behaviour, and risk for repeated suicidal behaviour by different Kriminalvårdens vetenskapliga råd, beslutade FoU-projekt Mätning av implicita kriminella tutionen för psykologi, attityder kan förbättra behand- Samspelet mellan intagna och kontaktmän på fängelseavdelningar i kombination med påverkansprogram Återfall i brott hos rättspsykiat- Psykopatiska drag hos kvinnor Skillnader i "core-features" mellan män och kvinnor samt konsekvenser för dessas manifes- tationer i kriminellt beteende Masculinity and sexual violence A sociological, quantitative study of incarcerated sex offenders in lingen av kriminellt beteende hos Begåvningens betydelse för utfall i kriminalitet i en total födelseko- Mechanism behind associations between risk factors and criminality BILAGA 6 FOU-PROJEKT FINANSIERADE AV KRIMINALVÅRDENS VETENSKAPLIGA RÅD Deskriptiva, begreppsliga och normativa studier av svensk reglering och praktik gällande Bedömningar av risk och behov i Kriminalitet, antisocialt beteende, psykiatriska tillstånd och riskbe- genetisk sårbarhet hos normalpo- pulationen bland BUP- patienter Sambandet mellan suicidalt och våldsamt beteende samt risken för upprepat suicidalt beteende hos personer som gjort suicidförsök (ansökan om fortsättningsanslag) Mortalitet efter frigivning från Vilka gener bidrar till våldskrimi- nalitet och psykopati? vetenskap och fysiologi, insatser mot ett kriminogent Childhood maltreatment, sub- stance misuse, or familial con- twin study aiming at disentang- ling causality from association in violent criminality Kriminalvården, e-brev och . Besöksrum och besökslägenheter vid anstalterna (X = finns) (X = finns) 2008/09:RFR9 BILAGA 7 BESÖKSRUM OCH BESÖKSLÄGENHETER VID ANSTALTERNA (X = finns) (X = finns) Källa: Kriminalvården, e-brev , 20081127. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skattekonkurrensen den Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en uppfölj- Regeringsmakt och kontrollmakt. Offentligt seminarium anordnat av Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser uppföljning av det multilaterala utvecklingssamar- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken 19952005 UTRIKESUTSKOTTET OCH MILJÖ- OCH JORDBRUKS- Offentlig utfrågning om en gasledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångs- uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar för Stock- Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva småskalig Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den konstnärliga deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag offentliga utfrågning på temat hiv/aids torsdagen (Omtryck, tidigare utgiven som 2006/07:URF4) Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en forskningsöver- Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekven- ser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot äldre, den Uppföljning av hur stormen hanterats inom transport- och Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer offentliga utfrågningar om trafikens Offentlig utfrågning om tillstånd för digital Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att låta transportsek- torn omfattas av ett system med handel av utsläppsrätter Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns klimatpå- Äldreförsörjningsstödet i dagspressen 20022007 Anpassningen av trafikens infrastruktur när klimatet förändras offentliga utfrågning på temat Tillgänglighet inom offentliga utfrågning Statlig arbetsgivarpolitik och och kulturutskottets offentliga utfrågning om och försvarsutskottets offentliga utfrågning om IT- offentliga utfrågning om kärnvapen och radio- Utvärdering av det kommunala partistödet offentliga utfrågning om de fem nationella minori- offentliga utfrågning om utvärdering av 2004 års offentliga utfrågning om godstransporter Uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet offentliga utfrågning på temat hemlöshet Uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet Fiskpopulationer i svenska vatten. Hur påverkas de av fiske, övergödning och miljögifter? Inventering av pågående forskning inom transportområdet 2008 Inventering av skatteforskare 2009 offentliga utfrågning om förhållandena i Bortförda och kvarhållna barn i internationella förhållanden