eunbil · GW0N21B6D8 · 2009-01-01 00:00:00 — Bakgrund Kommissionen har lagt fram ett förslag om hur en enskild medlemsstat ska kunna ges tillstånd att ingå ett avtal med en stat utanför EU i särskilda frågor om behörig domstol, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet inom familjerättens område. Inom gemenskapen finns enhetliga regler för dessa frågor. Gemenskapen är ensam behörig att med tredje land ingå avtal som påverkar användningen av reglerna. Förslaget innebär att kommissionen ska kunna ge ett tillstånd om gemenskapen inte har ett eget intresse av avtal med det tredje landet, om medlemsstaten har ett särskilt intresse av avtalet och avtalet inte inverkar negativt på gemenskapsrätten. Förslaget innebär inte någon ändring i fördelningen av behörighet mellan medlemsstaterna och gemenskapen. Det omfattar som huvudregel inte avtal som ingås mellan fler än två stater. Kommissionen har lämnat ett motsvarande förslag som avser avtal om särskilda frågor om tillämplig lag för privaträttsliga förpliktelser. De två förslagen behandlas i praktiken som ett paket. Syftet med behandlingen i rådet är att träffa en politisk överenskommelse. Vidare uppkommer fråga om deklaration från rådet och kommissionen rörande framtida tillämpningsområden och omförhandling av avtal utom ramen för förordningarna. Svensk ståndpunkt är positivt till de instrument som har föreslagits. Se vidare i bifogad promemoria. Antagande av rådsslutsatser om en gemensam referensram för europeisk avtalsrätt (Sr ) Syfte med behandlingen i rådet Rådet ska anta slutsatserna om den fortsatta inriktningen på arbetet (falsk B-punkt). Bakgrund På avtalsrättens område finns bara enstaka inslag av harmoniserade EU-regler. De omfattande och grundläggande skillnader som finns mellan medlemsstaternas regelverk bottnar i skilda rättsliga traditioner och indelningen i olika rättsfamiljer. Enligt Haagprogrammet bör kvaliteten på EU:s nuvarande och framtida regelverk på avtalsrättens område förbättras. I detta syfte har kommissionen för avsikt att ta fram en icke bindande referensram som kan användas som ett slags uppslagsbok eller verktygslåda när befintliga gemenskapsinstrument revideras eller nya tas fram. Tankar på andra användningsområden har också funnits. Till grund för förslaget har kommissionen upphandlat en omfattande avtalsrättslig forskning. Ordförandeskapet vill vid rådet nå överenskommelse om ytterligare uttalanden om den önskade inriktningen på arbetet med referensramen. Svensk ståndpunkt stödjer rådsslutsatserna. Se vidare i bifogad promemoria. E-juridik lägesrapport (Sr ) Syftet med behandlingen i rådet Lägesrapport. Rådet väntas notera det arbete som gjorts och bekräfta pågående och kommande arbete med projektet. Bakgrund Syftet med e-juridikprojektet är att förbättra medborgarnas tillgång till rättsväsendet genom att bl.a. göra det enklare att söka information samt att rationalisera och förenkla rättsliga förfaranden. Arbetet handlar om att utveckla användningen av informations- och kommunikationsteknik inom juridiken, bl.a. genom att skapa en europeisk juridikportal på nätet. Någon egentlig rättslig grund för projektet finns inte och medlemsstaternas medverkan i samarbetet är frivillig. antog en handlingsplan för europeisk e-juridik. I planen anges konkreta prioriteringar och en tidplan för att utveckla e-juridiken inom EU. Av planen framgår att öppnandet av e-juridikportalen planläggs till och att kommissionen bär huvudansvaret för det praktiska genomförandet av portalen. Portalen ska vara en one stop shop där besökaren kan få direkt tillgång till information eller hänvisas vidare om informationen finns tillgänglig på annat håll samt ges tillgång till register (t.ex. insolvensregister) och EU-förfaranden. Portalen ska fyllas på med mer innehåll allt eftersom. Tänkta användare av portalen är förutom vanliga medborgare även domare, övriga jurister, företagare m.m. har i en rapport välkomnat e-juridikprojektet. har kommissionen anlitat en extern uppdragstagare för att bygga portalen. En färdplan har antagits som mer ingående beskriver vad som ska finnas på portalen och när det ska läggas in. Portalen ska invigas vid en ceremoni i . I den första versionen av portalen kommer innehållet troligtvis endast att bestå av information till medborgarna samt länkar till redan befintliga hemsidor och databaser. En broschyr och en handbok rörande videokonferens som har tagits fram liksom insamlad information om vilka domstolar i medlemsstaterna som har tillgång till videokonferensutrustning kommer att finnas på portalen vid öppnandet. Svensk ståndpunkt välkomnar lägesrapporten och det arbete som har utförts för att förverkliga målen i handlingsplanen. Under ordförandeskapet kommer att arbeta vidare med att förverkliga målen i handlingsplanen. Bland delprojekten är användningen av videokonferens i gränsöverskridande processer ett viktigt område för . Särskilt fokus kommer att läggas på att portalen ska öppnas som planerat . Förslag till direktiv av och rådet om ändring av direktiv /35/EG om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (Sr ) Syftet med behandlingen i rådet Informationspunkt. Rådet ska få information om utgången av förstaläsningsöverenskommelsen med . Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om ändring av direktiv /35/EG om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (se faktapromemoria 2007/08:FPM107). Bakgrunden till förslaget är en dom (fartygsföroreningsdomen) genom vilken ogiltigförklarade rådets rambeslut /667/RIF om förstärkning av det straffrättsliga regelverket för bekämpande av föroreningar förorsakade av fartyg. Rambeslutet kompletterade ett direktiv om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (2005/35/EG, fartygsföroreningsdirektivet). Domen rör gränsdragningen mellan första och tredje pelaren i EU och bekräftar det som slogs fast i den s.k. miljödomen , nämligen att om det är absolut nödvändigt för att bekämpa allvarliga hot mot miljön, får straffrättslig reglering ske i direktivform inom ramen för första pelaren. I fartygsföroreningsdomen uttalade domstolen emellertid också att den straffrättsliga kompetensen inom första pelaren inte omfattar bl.a. arten och nivån av de straffrättsliga påföljderna. Syftet med det nu aktuella direktivförslaget är att fylla ut det rättsliga tomrum som uppstod i och med att rambeslutet ogiltigförklarades. Detta ska ske genom att merparten av det ogiltigförklarade rambeslutets bestämmelser om sanktioner införlivas i fartygsföroreningsdirektivet . Förhandlingarna om direktivförslaget pågick och inom rådet nåddes enighet kring texterna på arbetsgruppsnivå. Trilogförhandlingar mellan rådet, kommissionen och EP/TRAN (utskottet för transport och turism) har pågått och nåddes en överenskommelse om innehållet i direktivet. Under plenarsessionen röstade för förslaget. Vad som återstår är granskning av juristlingvisterna och därefter antagande i rådet, vilket torde komma att ske under det svenska ordförandeskapet. Svensk ståndpunkt Både skyddet av miljön, inte minst den miljön, och sjösäkerheten är högt prioriterade frågor för . Det är därför viktigt att effektiva åtgärder vidtas för att bekämpa fartygsföroreningar, vilka ofta får gränsöverskridande miljökonsekvenser. har redan tidigare genomfört både det numera upphävda rambeslutet och det ursprungliga direktivet om fartygsföroreningar och välkomnar därför överenskommelsen med om ett reviderat direktiv. Slutrapport från fjärde utvärderingsrundan; medlemsstaternas praktiska tillämpning av den europeiska arresteringsordern (Sr ) Syftet med behandlingen i rådet Rådet ska godkänna rapporten. Bakgrund Rambeslutet om en europeisk arresteringsorder antogs av rådet och började tillämpas mellan medlemsstaterna . Ordförandeskapet har presenterat en slutrapport över utvärderingsrundan av medlemsstaternas praktiska tillämpning av den europeiska arresteringsordern. Utvärderingen har gått till så att tre till fyra experter, som nominerats av medlemsstaterna, har besökt varje medlemsstat och upprättat en rapport med en beskrivning av statens implementering och tillämpning av arresteringsordern samt med olika rekommendationer riktade till medlemsstaten. utvärderades och en rapport om tillämpning av arresteringsordern antogs . Syftet med slutrapporten är att den, utan att utpeka några enskilda medlemsstater, ska identifiera generella och övergripande problem och utifrån det formulera rekommendationer till medlemsstaterna eller EU. Den senaste versionen av rapporten innehåller tjugo rekommendationer varav flera rör den praktiska hanteringen i medlemsstaterna som t.ex. att direktkontakter mellan de involverade myndigheterna och utbildning hos praktiker bör främjas, och att fler medlemsstater uppmanas överväga att godkänna arresteringsordrar på andra språk än sitt originalspråk. Andra rekommendationer rör hur medlemsstaterna i nationell rätt genomfört viss reglering i rambeslutet och är av mer rättslig natur. Ett exempel på detta är frågan hur medlemsstaterna hanterat vägransgrunderna för överlämnande i rambeslutet i sin nationella reglering. Vissa rekommendationer utmynnar i att man på EU-nivå i bör se över om rambeslutet bör ändras i vissa delar, t.ex. om det behövs särskild reglering i rambeslutet om provisoriskt anhållande och tidsfrister för att inkomma med en arresteringsorder på originalspråk. En fråga som fått stor uppmärksamhet av medlemsstaterna under slutrapportens behandling har varit frågan om medlemsstaternas varierande praxis vad gäller en proportionalitetskontroll inför utfärdande av en arresteringsorder. Den sista rekommendationen i rapporten rör uppföljning av utvärderingen. Medlemsstaterna ska till EU redovisa vilka åtgärder de vidtagit i anledning av de rekommendationer som riktats till dem i de nationella utvärderingsrapporterna. Utfallet av denna redovisning kan resultera i en nya rekommendationer från EU till medlemsstaterna. Svensk ståndpunkt är positivt till slutrapporten och stödjer att rådet godkänner den. Slutrapporten utgör en väl avvägd beskrivning av de huvudsakliga problemområden som finns vid hanteringen av europeiska arresteringsordrar. Den är en bra utgångspunkt för hur medlemsstaterna och EU kan förbättra samarbetet vid överlämnande av misstänkta och dömda personer, så att det sker på bästa sätt enligt rambeslutets målsättning om ett snabbt och rättssäkert förfarande. Förslag till rådets rambeslut om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi Förslag till rådets rambeslut om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skyddande av offer lägesrapport (Sr ) Syftet med behandlingen i rådet Informationspunkt. Bakgrund Kommissionen lade tidigare fram förslag till nya rambeslut om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi respektive förebyggande och bekämpande av människohandel samt skyddande av offer. Förslaget till rambeslut om sexuella övergrepp mot barn m.m. syftar till att skapa ett mer heltäckande regelverk för att i ökad utsträckning förebygga och bekämpa denna typ av brottslighet samt skydda brottsoffren. Förslaget innehåller bestämmelser om bl.a. en utvidgad kriminalisering av sexuella övergrepp mot barn, sexuellt utnyttjande av barn och i viss mån även beträffande barnpornografi, kriminalisering av anstiftan, medhjälp och försök till sådana brott, skärpta lägsta maximistraff, diskvalificering i vissa fall av personer dömda för brott som omfattas av rambeslutet att utöva aktiviteter som innefattar regelbunden kontakt med barn, särskilda preskriptionsregler, utvidgad jurisdiktion, skydd av och stöd till brottsoffer, interventionsprogram samt blockering av tillgång till webbsidor som innehåller barnpornografi. Förslaget till människohandelsrambeslut syftar till att skapa ett mer integrerat och holistiskt synsätt i kampen mot människohandel för att i ökad utsträckning förebygga och lagföra människohandelsbrott samt skydda brottsoffrens rättigheter. Förslaget innehåller bestämmelser om bl.a. en utvidgad kriminalisering av människohandel, kriminalisering av anstiftan, medhjälp och försök till sådant brott, skärpta lägsta maximistraff, ansvar och sanktioner för juridiska personer, att inte åtala eller straffa människohandelsoffer i vissa fall, utredning och lagföring inklusive preskription, utvidgad jurisdiktion, undantag från kravet på dubbel straffbarhet, skydd av och stöd till brottsoffer, krav på övervägande av kriminalisering av att använda tjänster från människohandelsoffer samt inrättande av nationella rapportörer. Förhandlingarna i rådsarbetsgruppen materiell straffrätt har inletts. Under det tjeckiska ordförandeskapet återstår endast ett förhandlingstillfälle i arbetsgruppen, vilket enligt uppgift kommer att ägnas åt människohandelsrambeslutet. När tar över som ordförande fortsätter arbetet i arbetsgruppen med relativt täta sammanträdestillfällen. Se vidare i faktapromemoriorna 2008/09FPM:113 och 2008/09FPM:114. Information från ordförandeskapet om implementeringen av resolutionen om utbildning av domare och övrig personal inom rättsväsendet i Europeiska unionen och tillskapandet av ett europeiskt-arabiskt nätverk för utbildning (Sr ) Syftet med behandlingen i rådet Informationspunkt. Ordförandeskapet kommer att informera om hur implementeringsarbetet avseende resolutionen om utbildning av domare och övrig personal inom rättsväsendet i EU fortskrider. Ordförandeskapet kommer också att informera om tillskapandet av ett europeiskt-arabiskt nätverk för utbildning. Bakgrund Rårdsresolutionen är tidigare behandlad vid samråd med samt har diskuterats på en övergripande nivå vid det informella rådsmötet i . Det franska ordförandeskapet tog initiativ till en rådsresolution om utbildning för domare, åklagare och annan personal inom rättsväsendet i EU. Ambitionen var att verka för att dels utöka utbildningsinsatserna på nationell nivå, dels delta i de utbildningsprogram och utbytesprogram som () tar fram. Det handlar inte om att harmonisera utbildning av domare och annan rättsvårdande personal i EU, utan om att ge dessa tillgång till gemensam EU-rättslig utbildning. Ansvaret för utbildningen av rättsväsendets personal åligger medlemsstaterna genom och försorg. Rådsresolutionen antogs vid rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor . ansågs genomförandet av innehållet i rådsresolutionen kräva viss utökning av utbildningsinsatser och ett ökat deltagande i utbytesprogram. För del kommer , som ska tillhandahålla utbildning för nyutnämnda domare, starta sin verksamhet . Målsättningen är att ska ges betydligt större utrymme i utbildningsprogram än vad som sker . På vilket sätt resolutionen skulle genomföras inom skulle övervägas vidare. har ingen närmare information om tillskapandet av ett europeiskt-arabiskt nätverk för utbildning. Svensk ståndpunkt välkomnade ordförandeskapets initiativ och stödde förslaget till rådsresolution genom att vara medförslagsställare till resolutionen. Det pågår ett arbete med att utöka utbildningsinsatserna inom EU-rätt. Regeringen har i regleringsbrevet för Domstolar för givit i uppdrag att ange vilka åtgärder som vidtagits för att integrera utbildning i EU-rätt i utbildningsinsatser för domare. a) Liberalisering av viseringsbestämmelserna på västra (på begäran av SI) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information från kommissionen. Bakgrund inledde kommissionen dialoger om viseringsfrihet med alla då erkända stater på (, och , , och ). Inom ramarna för dessa dialoger upprättades så kallade vägkartor med tydliga kriterier för vad staterna måste uppnå för att komma i fråga för viseringsfrihet. Kriterierna innebär bland annat att kvaliteten på resehandlingar måste höjas, tull- och gränskontroll förbättras samt att lagstiftning om organiserad brottslighet och korruption harmoniseras med EU-lagstiftning. När kriterierna är uppfyllda kommer viseringsfrihet vid inresa till EU/Schengen för medborgarna i de aktuella staterna att införas. Kommissionen utvärderar med jämna mellanrum genomförandet av vägkartorna. Utvärderingarna sker individuellt för varje stat. De senaste utvärderingsrapporterna visar på att flera stater kommit långt i genomförandet och mycket tyder på att rådet kan fatta beslut om att införa viseringsfrihet för några av staterna på . Det är Kommissionens uppgift att så snart en stat uppfyller fastlagda kriterier för viseringsfrihet, lägga ett förslag på ändring av den förordning som reglerar vilka tredje länder vars medborgare är viseringsfria respektive inte viseringsfria vid inresa till EU/Schengenområdet ((EG nr 539/2001) . Därefter fattar rådet beslut om att godkänna kommissionens förslag. måste i frågor som gäller viseringsfrihet höras, men är inte medbeslutande. b) Konferens om arv och testamente i ett europeiskt sammanhang (i ) information från ordförandeskapet (Sr ) Syftet med behandlingen i rådet Informationspunkt. Bakgrund Kommissionens förslag till förordning om arv och testamente skulle ha antagits och sedan presenterats vid . Förslaget antogs dock inte som planerat och det är ovisst när förslaget kommer att läggas fram. Vad som egentligen ligger bakom händelseutvecklingen är oklart. anordnade det tjeckiska ordförandeskapet en konferens i om arv och testamente i ett europeiskt sammanhang. Det var ursprungligen tänkt att konferensen skulle fokusera på förslaget från kommissionen. I stället behandlades frågor om arv och testamente i ett europeiskt perspektiv på ett mer allmänt plan. Vid rådet kommer ordförandeskapet att informera om utfallet av konferensen. Frågan om behovet av ett gemenskapsinstrument på det arvsrättsliga området diskuterades vid det informella . Vid informerade ordförandeskapet om den planerade konferensen. har informerats om detta. Svensk ståndpunkt Det finns ett stort praktiskt behov av att anta ett gemenskapsinstrument på området. Genom en gemenskapsrättsakt på området skulle man kunna underlätta hanteringen av gränsöverskridande arvsärenden, som berör många människor och kan röra stora värden. Arbetet med ett sådant instrument bör vara prioriterat då det utgör en hörnsten i det civilrättsliga samarbetet. , som avsett att prioritera arbetet med detta instrument under sitt ordförandeskap, emotser att ett förslag till förordning läggs fram . c) Finanskrisen uppföljning av - information från ordförandeskapet (Sr ) Syftet med behandlingen i rådet och bakgrund Vid diskuterade rådet under punkten övriga frågor vad medlemsstaterna kunde göra på det rättsliga området för att avhjälpa den ekonomiska krisen. har informerat översiktligt om åtgärder mot bl.a. ekonomisk brottslighet och åtgärder för att stärka det finansiella systemet. Ordförandeskapet avser vid följa upp denna diskussion. d) Free Trade Agreement between the EC and its Member States and the Republic of South - Information by the Presidency (Sr ) Syftet med behandlingen i rådet Ordförandeskapet kommer informera om förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan sidan EG och EU:s medlemsstater . Den fråga som ordförandeskapet förväntas ta upp är de bestämmelser om straffrättsliga sanktioner mot immaterialrättsintrång som är tänkta att ingå i frihandelsavtalet. Bakgrund EG och EU:s medlemsstater förhandlar om ett frihandelsavtal med . I ett sent skede av förhandlingarna har ställt krav på att bestämmelser om straffrättsliga sanktioner på immaterialrättens område ska ingå i avtalet. Kommissionen har därför lämnat ett förslag till EU-position om straffrättsliga sanktioner mot varumärkes- och upphovsrättsintrång. Förhandlingarna är inne i ett slutskede. Parallellt pågår förhandlingarna om ett handelsavtal om åtgärder mot piratkopiering och varumärkesintrång (ACTA, Anti-Counterfeiting Trade Agreement) där bl.a. EG, EU:s medlemsstater och är förhandlingsparter. Också ACTA är tänkt att innehålla bl.a. bestämmelser om straffrättsliga sanktioner mot varumärkes- och upphovsrättsintrång. Förhandlingarna om ACTA kommer av allt att döma fortsätta . I förhandlingarna om frihandelsavtalet med har det varit en diskussion mellan kommissionen och EU:s medlemsstater angående vem som har behörighet att för EU:s räkning förhandla externt om straffrättsliga sanktioner på immaterialrättens område. Diskussionen resulterade i att rådet beslutade att ändra förhandlingsmandatet för förhandlingarna med . Av ändringarna framgår bl.a. att straffrättsliga sanktioner på immaterialrättens område faller under medlemsstaternas kompetens och att ordförandeskapet ska föra medlemsstaternas talan på grundval av en förhandlingsposition som beslutats av medlemsstaterna. I ett uttalande från rådet och kommissionen som bilagts mandatet anges bl.a. att man ska följa den praxis angående förfarandet för förhandlingarna som skapats för frågan om straffrättsliga sanktioner inom ramen för ACTA-förhandlingarna där bl.a. krav på enhällighet bland medlemsstaterna gäller. Svensk ståndpunkt För är det viktigt att medlemsstaternas kompetens rörande straffrättsliga sanktioner på immaterialrättens område respekteras fullt ut. välkomnar därför att förhandlingsmandatet för frihandelsavtalet med ändrats på så sätt att det framgår att nämnda frågor faller under medlemsstaternas kompetens och att ordförandeskapet förhandlar för medlemsstaterna. Det är också viktigt att upprätthålla ett krav på enhällighet när det gäller medlemsstaternas beslut om EU:s förhandlingsposition rörande straffrättsliga sanktioner. kommer fortsatt bevaka att avsteg från kravet på enhällighet inte sker. I sak kan godta att det i EU:s bilaterala frihandelsavtal med tredje land ingår bestämmelser om straffrättsliga sanktioner mot intrång i immateriella rättigheter. En viktig förutsättning är dock att bestämmelserna ryms inom ramarna för gällande svensk rätt. Bestämmelserna ska naturligtvis vara proportionella, rättssäkra och väl avvägda. Det bör också bedömas från fall till fall om det finns behov av bestämmelser om straffrättsliga sanktioner i bilaterala frihandelsavtal. e) "Beyond Winning", the project of the , = Information by (Sr ) Syftet med behandlingen i rådet Information från . Bakgrund kommer informera om ett project kring s.k. Alternative Dispute Resolution (medling). Godkännande av den preliminära dagordningen SIS II lägesrapport rådsslutsatser (Sr ) Se under punkt 12 ovan. VIS Lägesrapport (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport Bakgrund VIS-förordningen som omfattar bestämmelser rörande översändande och utbyte av uppgifter om viseringsansökningar inkluderande biometri (fingeravtryck och ansiktsfotografi) antogs . Driftstarten av VIS är försenad. Det nya datumet för start av systemet är satt till . Arbetet med utvecklingen och tester av det centrala och de nationella VIS-systemen ska då vara klart. För att koordinera utrullningen av VIS antogs vid rådsslutsatser om att inrätta en s.k. Friends of the Presidency on the VIS-grupp. Gruppen ska vara ett stöd för utvecklingen och tillämpningen av de nationella delarna för användning och anslutning till VIS i medlemsstaterna. Utkast till rådets slutsatser om gemensam hållning avseende stängningen av (Sr ) Se under punkt 13 ovan.