rfr · GX0WRFR1 · 2009-11-26 00:00:00 — har i uppföljningen framfört att flera av de jordbruk som baserar driften på småskalig livsmedelsförädling knappast skulle brukas alls utan förädlingsdelen. i län har i uppföljningen pekat på att den småskaliga livsmedelsproduktionen är positiv för både jordbruks- och turistnäringarna: För landsbygden är alla arbetstillfällen viktiga. Ett mindre livsmedelsföretag kan göra att fler personer kan bo kvar på landsbygden. Det gynnar alla servicenäringar i glesbygd. Jordbruken i län blir större och större. I vissa områden i länet gör arronderingen det omöjligt för företag att växa på traditionellt sätt. Att förädla de egna råvarorna är en möjlighet för dessa företag att leva vidare.177 När det gäller den småskaliga livsmedelsproduktionens betydelse för turismen betonar att måltiden är av mycket stor betydelse för dagens turister: Att hitta unika rätter och unika smakupplevelser är en del av ett områdes attraktion. En medveten satsning på att stimulera till fler mathantverksföretag kan ge positiva effekter för sysselsättning, turistnäring och permanentboende på landsbygden.178 Även i menar att den småskaliga livsmedelsproduktionen har stor betydelse för turistnäringen och dess utveckling. Dessa företag kan utveckla egna turistprodukter med smakupplevelser på olika sätt och utgöra betydelsefulla besöksmål. De skapar också förutsättningar för turistnäringen i form av öppna landskap, och deras produkter kan bli en bas för restauranger och kaféer med inriktning mot förstklassig lokal mat. Matupplevelser blir en allt större reseanledning i många länder. Förbundet har i en kommentar till regeringens satsning det nya matlandet framfört kritik mot det som man uppfattar vara en fokusering på turismen. ser turismen som en nisch som är väl värd att ta vara på men anser att det viktigaste målet är att förse konsumenter med smakfull och näringsriktig mat.179 har i ett strategiprogram konstaterat att förädling inom samma företag som hanterar primärproduktionen är ett sätt för renskötselföretagen att 176Regeringskansliet, 2009d. 177Länsstyrelsen i län, e-brev . 178Länsstyrelsen i län, e-brev . 6 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS BETYDELSE OCH FRAMTID uppnå ökad lönsamhet genom att även ta del av den värdeskapande förädlingen. Stöd för utvecklandet av kombinationsnäringar där diversifieringen bygger på tanken att koppla samman livsmedelsförädling, slöjd och konsthantverk, djurhållning eller annan kompletterande verksamhet med ett ökat rekreationsvärde, informations- och kunskapsspridning, turism eller kartläggning/avveckling/restaurering är viktigt. Detta för att skapa syner- gieffekter för det enskilda företaget, samebyn och det omgivande samhället.180 180 , 2007. 7 Uppföljning, återrapportering och resultatredovisning I detta avsnitt beskrivs hur myndigheterna följer upp och återrapporterar uppnådda resultat till regeringen samt hur regeringen gör sin resultatredovisning till . Uppföljningen visar att det inte har genomförts någon samlad utvärdering av statens insatser för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Däremot har olika uppföljningsinsatser genomförts som på olika sätt berör den småskaliga livsmedelsproduktionen, bl.a. inom ramen för utvärderingar av landsbygdsprogrammet. Uppföljningen visar att regeringen fr.o.m. regleringsbrevet har tagit bort de särskilda kraven på återrapportering gällande småskalig livsmedelsproduktion som infördes för och . Regeringen har i sin årliga resultatredovisning till redovisat ett antal insatser för småskalig livsmedelsproduktion. Däremot har inte det faktiska resultatet av gjorda insatser redovisats. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning 2005 konstaterades att det är viktigt att fortsättningsvis uppmärksamma den småskaliga livsmedelsproduktionens betydelse för möjligheten att uppnå det av beslutade målet för livsmedelspolitiken. Resultatet bör följas upp i bl.a. myndigheternas årsredovisningar till regeringen och regeringens årliga resultatredovisningar till . Sedan miljö- och jordbruksutskottet genomförde sin förra uppföljning av den småskaliga livsmedelsproduktionen har det skett vissa förändringar när det gäller styrning av livsmedelsområdet. beslutade att målet för livsmedelspolitiken skulle upphöra att gälla.181 I det betänkande som var underlag för beslut lyfte miljö- och jordbruksutskottet bl.a. fram frågan om hur de övergripande målen fortsättningsvis ska beslutas för den statliga verksamheten inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde.182 181Målet för livsmedelspolitiken var en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan. 2008/09:1 utg.omr. 23, bet. 2008/09:MJU2. 7 UPPFÖLJNING, ÅTERRAPPORTERING OCH RESULTATREDOVISNING Regeringens mål för livsmedelsområdet I fortsättningen ska regeringens mål uttryckas i en gemensam vision för utgiftsområde 23 bruka utan att förbruka. Regeringen har delat in visionen i tre strategiska inriktningsmål: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Från och med regleringsbrevet anges inte längre några mål i regleringsbrevet för . Fram till och med regleringsbrevet angav regeringen att ett mål för var ett tydligt och enkelt regelverk på livsmedelsområdet som är anpassat till små och stora företags olika förutsättningar. 7.3 Myndigheternas rapportering till regeringen I regleringsbreven till myndigheterna anger regeringen återrapporteringskrav. I denna uppföljning har det ingått att närmare studera återrapporteringskraven på och . Det kan konstateras att regeringen har formulerat återrapporteringskrav gällande den småskaliga livsmedelsproduktionen. Fram till och med regleringsbrevet var återrapporteringskravet för utformat på följande sätt: En redovisning av vilka insatser som gjorts för att ta hänsyn till de särskilda förhållanden som gäller för små företag. Efter utskottets uppföljning 2005 beslutade den dåvarande regeringen om att förändra återrapporteringskravet till : En redovisning av viktigare insatser som gjort för att underlätta förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion. gavs även ett nytt återrapporteringskrav: ska redovisa vilka insatser som genomförts för att på nationell nivå främja utvecklingen av hantverksmässig småskalig livsmedelsförädling. Båda verken lämnade i sina årsredovisningar kortfattade redovisningar till regeringen av de insatser som genomfördes . För del omfattade redovisningen av insatser dels det särskilda anslaget för en konkurrenskraftig livsmedelssektor, dels det pågående landsbygdsprogrammet. 7 UPPFÖLJNING, ÅTERRAPPORTERING OCH RESULTATREDOVISNING Regeringen har förändrat sin styrning av myndigheterna. Bland annat har indelningen i politikområden, verksamhetsområden och verksamhetsgrenar tagits bort, och ändringar har genomförts i utformningen av regleringsbreven. Regeringen har därigenom bl.a. tagit bort kraven på återrapportering gällande småskalig livsmedelsproduktion. Detta återrapporteringskrav har i regleringsbreven för både och ersatts av ett generellt återrapporteringskrav. Båda myndigheterna ska i återrapporteringen redogöra för hur myndighetens verksamhet har bidragit till att uppfylla regeringens vision Bruka utan att förbruka med tillhörande inriktningsmål. ska även redovisa indikatorer som beskriver utvecklingen inom sektorn och göra en bedömning av hur resultaten och effekterna förhåller sig till målen i regeringens vision. ska, där så är lämpligt, göra en analys av vilka effekter på måluppfyllelsen som insatser har haft. Återrapporteringen ska, där så är lämpligt, ske med hjälp av indikatorer. Exempel på genomförda uppföljningar och utvärderingar En av de frågor som har ställts i uppföljningen är om myndigheterna har utvärderat resultatet av de insatser som har gjorts för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Uppföljningen visar att det inte har genomförts någon utvärdering av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion . Däremot görs uppföljningar av bl.a. de insatser som görs inom ramen för landsbygdsprogrammet (se avsnitt 4.2.3). Som exempel kan nämnas följande insatser som de tre undersökta länsstyrelserna har genomfört. -Från i län uppges att ingen direkt uppföljning av resultatet av insatserna har gjorts. Avrapportering till regeringen uppges ha gjorts genom den årliga redovisningen av verksamheten. Uppföljning i de konkreta fallen vad gäller stöd genom landsbygdsprogrammet kommer enligt först att ske när företagen eller de ekonomiska föreningarna ansöker om utbetalning. -i uppger att de översiktligt har redovisat sitt arbete inom området småskalig livsmedelsproduktion i årsredovisningarna med bl.a. beviljade stödbelopp. Projekten har dessutom redovisats separat mot de olika programmen. Eldrimners verksamhet är redovisad separat direkt till regeringen. En utvärdering av Eldrimners tre första år som nationellt resurscentrum gjordes 2008 på regeringens uppdrag. -i anger som exempel att de har gjort en uppföljning av projektstöd och kompetensutveckling inom landsbygdsprogrammet 20012006. Uppföljningen visade att av de 175 ansökningar om projektstöd som inkom avsåg 18 ansökningar livsmedel. När det gäller kompetensutveckling anordnades aktiviteter rörande livsmedel med sammanlagt ca 1 700 deltagare. Dessutom anordnades studieresor där ca 700 personer deltog. Så gott som alla resor avsåg studier av livs- 7 UPPFÖLJNING, ÅTERRAPPORTERING OCH RESULTATREDOVISNING medelsproduktion och livsmedelsförsäljning. av kompetensutvecklingsmedlen gick till livsmedelsområdet. 7.4 Regeringens rapportering till Som framgår av avsnitt 2 har miljö- och jordbruksutskottet följt regeringens årliga resultatredovisning till vad gäller förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Utskottet har bl.a. konstaterat att regeringen i resultatredovisningen redovisar ett antal insatser för småskalig livsmedelsproduktion, men att den inte redovisar det faktiska resultatet av gjorda insatser. Parallellt med denna uppföljning har utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp även genomfört en uppföljning av regeringens resultatredovisning till . Resultatet av denna uppföljning redovisas i en särskild rapport till utskottet. I årets budgetproposition lämnar regeringen en redovisning av bl.a. livsmedelsstrategin som ett led i visionen om det nya matlandet. När det gäller programmet för innovation, kompetens, logistik och mat med mervärde redovisar regeringen att inga projekt har avslutats, varför det är svårt att utvärdera resultaten. Regeringen gör vidare bedömningen att insatserna för att främja småskalig slakt har bidragit till att 18 små slakterier har godkänts av . Regeringen redovisar att inom landsbygdsprogrammet har bl.a. 279 företag inom livsmedelsindustrin fått stöd för utveckling av affärsidéer som ökar förädlingsvärdet i tillverkade livsmedel. Ett femtontal samarbetsprojekt mellan producenter och förädlingsledet har kommit i gång. Stöd har lämnats till ca 350 företag och projekt som tagit initiativ till ny turismverksamhet på landsbygden. Bland de prioriterade verksamheterna ingår småskalig livsmedelsförädling. I sin analys konstaterar regeringen att livsmedelsföretagen har blivit effektivare och mer innovativa med färre anställda. ökar antalet företag med småskalig livsmedelsproduktion. Dessa företag har kunnat dra nytta av marknadens ökade efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. Regeringen bedömer att livsmedelsindustrins fortsatta utveckling är stabil eftersom sektorn är relativt okänslig för konjunkturförändringar. Regeringen menar att insatserna inom livsmedelsstrategin och landsbygdsprogrammet kompletterar varandra och stärker möjligheterna att nyttja den potential som finns till ökat företagande, ökad tillväxt och fler jobb.183 2009/10:1 utg.omr. (2005) Källspråk på klarspråk. 2000/01:MJU12 Livsmedelskontroll och genteknik. 2003/04:MJU10 Jordbrukspolitik m.m. 2004/05:MJU10 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn. 2005/06:KU21 i en ny tid. 2005/06:MJU8 Småskalig livsmedelsförädling m.m. 2005/06:MJU23 Anpassningar till nya EG-bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. 2008/09:KrU9 Språk för alla förslag till språklag. 2008/09:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogbruk, fiske med anslutande näringar m.m. Eldrimner (2006) Smaklust En upplevelsekartbok över mathantverk. Eldrimner (20082009) Eldrimners nyhetsblad. Nr 1 2008nr 2 2009. Framställning 2005/06:RS3 i en ny tid. GS1 Fokus (2009), nr 2, . (2009) Årsredovisning för . och (2009) Jordbruksstatistisk årsbok 2009 med data om livsmedel. JTI (2002) Mobila slakterier för nötkreatur och svin möjligheter och begränsningar. JTI (2007) Småskalig slakt och förädling. Att bygga för en småskalig slakt och förädling en idéhandbok. Livsmedelsföretagen (2009) Livsmedelsföretagen välkomnar regeringens satsning. Livsmedelssverige (2008) De lokala matproducenterna och dagligvaruhandeln. Kartläggning hinder och möjligheter förslag. (2006a) Vägledning. (2006b) Vägledning. Offentlig kontroll av livsmedel. 2009/10:RFR1 REFERENSER (2006c) Vägledning. (2006d) Information om nationella branschriktlinjer. (2007) Vägledning. Riskklassificering av livsmedelsanläggningar och beräkning av kontrollavgifter. (2008a) Aktiviteter av betydelse för småskaliga livsmedelsföretagare. (2008b) Vägledning till föreskrifter (LIVSFS 2004:27) om märkning och presentation av livsmedel. (2009a) Vägledning. Godkännande och registrering av livsmedelsanläggningar. (2009b) Årsredovisning 2008. (2009c) Budgetunderlag för år 20102012. (2009d) Rapportering av livsmedelskontrollen 2008 Kontrollmyndigheternas rapportering av livsmedelskontrollen. Rapport 7/2009. Livstek (2007) Försörjning av kompetensutveckling för småskaliga livsmedelsföretagare kraftsamlingsprojektet . Ett uppdrag från LRF. i (2009) Aktiviteter under majseptember 2009. Kompetensutveckling för företagare på landsbygden i . i län (2009) Gröna bladet. Nr 3, . (2000) Svenskan som EU-språk. (2007) Från eurokratspråk till klarspråk Om klarspråk i EU- texter med utgångspunkt i en svensk översättning av L'de la politique de cohésion. 2004/05:72 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn. 2005/06:128 Anpassningar till nya EG-bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. 2007/08:1 Budgetpropositionen . 2008/09:1 Budgetpropositionen . 2009/10:1 Budgetpropositionen . Rapport från 2005/06:RFR3 Förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion En uppföljning. Miljö- och jordbruksutskottet. REFERENSER 2009/10:RFR1 Rapport från 2006/07:RFR5 Miljö- och jordbruksutskottets offentliga utfrågning om förutsättningarna för att bedriva småskalig livsmedelsproduktion. Miljö- och jordbruksutskottet. Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende . Dnr Jo2005/1398 och 2903 (delvis). Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende . Dnr Jo2006/3351 (delvis), 1543 och 2578. Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende . Dnr Jo2007/3544 (delvis) och 673. Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende . Dnr Jo2008/3942(delvis). Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende . Dnr Jo2008/785, Jo2008/1571, Jo2008/1572 m.fl. (2008) det nya matlandet. En rapport om som det nya matlandet hur kommer vi dit och varför är det viktigt? (2009a) 3 miljarder i minskade kostnader för livsmedelsföretag. (2009b) 160 miljoner till det nya matlandet. (2009c) Mat och turism kan ge 10 000 nya jobb. (2009d) det nya matlandet. (2009e) Möjligheternas landsbygd. Korta fakta om de gröna näringarna i . (2007) genomförandestrategi för Landsbygdsprogrammet 20072013. 2005/06:47 Småskalig livsmedelsförädling. 2007/08:131 Regelförenklingsarbetet. 2008/09:167 En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. 2008/09:206 Regelförenklingsarbetet. SOU 2005:52 Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll för en högre och jämnare kvalitet. SOU 2009:8 Trygg med vad du äter nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 2009/10:RFR1 REFERENSER SOU 2009:22 En ny alkohollag. Kommuner och Landsting (2006) Underlag för information till företagarna. Kommuner och Landsting (2007a) Underlag för taxesättning inom livsmedelskontrollen. Kommuner och Landsting (2007b) Nyheter angående avgifter för livsmedelskontroll. Kommuner och Landsting (2007c) Nytt avgiftssystem för kommunernas livsmedelskontroll. (2009) Slututvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006. Information och intervjuer m.m. kommun, e-brev . Enkät till småskaliga livsmedelsföretag i , , , , och (se bilaga 2). Enkät till intresseorganisationer m.m. (se bilaga 2). Förbundet , enkätsvar . , , , enkätsvar . , e-brev och . , e-brev och . Livsmedelsföretag, enkätsvar . Livsmedelssverige, enkätsvar . , intervju samt e-brev och . Livstek , enkätsvar . i , e-brev . i län, e-brev och . i län, e-brev . & , S., , e-brev . för livsmedel och bioteknik, enkätsvar . REFERENSER 2009/10:RFR1 Smaklust, en upplevelsemässa om mathantverk, , . Småkom/Bergslagsgruppen, enkätsvar . , e-brev och . Svensk dagligvaruhandel, enkätsvar . Kommuner och Landsting, e-brev . Nytt regelverk inom livsmedelsområdet lade Europeiska kommissionen fram en plan för hur EG-rätten184 inom livsmedelssäkerhetsområdet skulle förstärkas genom 84 olika aktiviteter.185 Utifrån denna vitbok tog rådet och fram en ramförordning, vilken kan sägas utgöra basen för EG-rätten inom livsmedelsområdet.186 En annan del som antogs med anledning av vitboken var förändringen av reglerna om livsmedelshygien och kontroll. förhandlingar antog rådet och slutligen EG:s nya s.k. hygien- och kontrollpaket. på hygienområdet var tidigare uppdelat på ett tjugotal rättsakter som antagits . Syftet med EG:s nya hygien- och kontrollpaket var huvudsakligen att samordna, uppdatera och förenkla regelverket. De nya hygien- och kontrollbestämmelserna finns i olika EG- förordningar som består dels av generella regler för alla livsmedelsföretag, dels specifika regler för företag som arbetar med livsmedel av animaliskt ursprung. Förändringen syftade bl.a. till en förenkling av EG-rätten och en ökad harmonisering inom EU. Ramförordningen har klargjort att livsmedelsföretagen bär ansvaret för att vidta de säkerhetsåtgärder som behövs för att garantera att livsmedlen inte är skadliga. Regelverket i det nya hygienpaketet innebär bl.a. att alla livsmedelsföretag måste ha ett system för egenkontroll. Alla livsmedelsföretagare ska se till att alla stadier av produktionen som de ansvarar för genomförs på ett hygieniskt sätt i enlighet med förordningen, alltifrån primärproduktion till försäljning och leverans av livsmedel till konsumenterna. Undantag från vissa krav får beviljas för små företag under förutsättning att detta inte motverkar lagstiftningens syften.187 Vissa livsmedelsföretagare måste dessutom följa reglerna om särskilda regler för livsmedel av animaliskt ursprung, samt i förekommande fall vissa särskilda regler för bland annat mikrobiologiska 184Europeiska unionens (EU) olika samarbetsområden brukar delas in i tre s.k. pelare. Den första pelaren, Europeiska gemenskapen (EG) eller gemenskapspelaren, omfattar större delen av samarbetet inom EU, däribland livsmedelsfrågor. De lagar och regler som medlemsländerna antar i denna pelare kallas för EG-rätten och har sin rättsliga grund i EG-fördraget. Det är främst inom EG-rätten som får tolka och döma. 185Vitboken om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719). 186Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet. 187Förordning (EG) nr 852/2004. REGELVERKET INOM LIVSMEDELSOMRÅDET BILAGA 1 kriterier för livsmedel, kontroller av temperaturen och av att kylkedjan inte bryts, provtagning och analyser.188 Andra livsmedelsföretagare än de på primärproduktionsnivå ska tillämpa principerna i systemet för riskanalys och kritiska styrpunkter (HACCP, Ha- zard Analysis Critical Control Points).189 Systemet innebär att företagen genom en analys av farorna ska identifiera de kritiska styrpunkter där kontroller måste ske för att livsmedelssäkerheten ska kunna garanteras. I detta syfte omfattar systemet ett antal krav som måste följas i samtliga led av produk- tions-, bearbetnings- och distributionskedjan: -Identifiera de faror som måste förebyggas, elimineras eller reduceras till en godtagbar nivå. -Identifiera de kritiska styrpunkter där en kontroll är av yttersta vikt. -Fastställa kritiska gränsvärden för när det blir nödvändigt att ingripa. -Upprätta och genomföra effektiva förfaranden för att övervaka de kritiska styrpunkterna. -Fastställa vilka åtgärder som behöver vidtas när man vid övervakningen upptäcker brister vid en kritisk styrpunkt. -Upprätta rutiner för egenkontroll för att verifiera att åtgärderna fungerar effektivt. -Upprätta register för att visa att dessa åtgärder tillämpas effektivt och för att underlätta den behöriga myndighetens offentliga kontroller.190 Medlemsstaterna kan anpassa de krav som fastställs i EG:s förordning, antingen av hänsyn till behoven hos de livsmedelsföretag som ligger i regioner med vissa geografiska begränsningar eller försörjningssvårigheter och som betjänar den lokala marknaden, eller av hänsyn till traditionella produktionsmetoder och storleken på företagen. Det får dock inte innebära att man motverkar målen för livsmedelssäkerheten.191 Övriga medlemsstater och kommissionen ska underrättas om förslag till nationella undantag, och förslagen kan behöva revideras. har ett antal sådana undantag: -fäbodtillverkning av mjölkprodukter.192 Översynen av den svenska lagstiftningen Det nya medförde att en översyn av den svenska livsmedelslagstiftningen genomfördes inom . Utifrån denna lade den dåvarande regeringen fram en proposition med förslag 188Förordning (EG) nr 853/2004. 189Förordning (EG) nr 852/2004. 190http://europa.eu/legislation_summaries/food_safety/veterinary_checks_and_food_ hygiene/f84001_sv.htm 191Förordning (EG) nr 852/2004. 192Livsmedelsverket, rapport /07:RFR5 och e-brev . BILAGA 1 REGELVERKET INOM LIVSMEDELSOMRÅDET som syftade till att anpassa svensk lagstiftning till de nya EG-förordningarna om bl.a. livsmedelssäkerhet, livsmedelshygien samt offentlig kontroll. beslutade om den nya svenska livsmedelslagen i juni 2006.193 Lagändringarna trädde i kraft . I samband med att de nya EG-förordningarna började tillämpas upphävdes ett stort antal EG-direktiv, vilka utgjorde grunden för föreskrifter som gällde före . Mot bakgrund av de nya EG- förordningarnas ändrade inriktning har det enligt endast i mycket begränsad omfattning ansetts nödvändigt att behålla tidigare detaljreglering eller tillskapa helt nya nationella regler.194 Godkännande och registrering av livsmedelsanläggningar Om en verksamhet är ett livsmedelsföretag innebär det att krav ställs på anläggningen där verksamheten sker, t.ex. på lokaler, utrustning, hantering och rutiner. Ett livsmedelsföretag ska bl.a. uppfylla alla relevanta krav i hygienförordningarna. Dessa krav är i många fall flexibla, vilket t.ex. innebär att företagare enligt ska kunna anpassa lösningar till verksamheter som sker i liten omfattning.195 Vilka anläggningar som omfattas av kraven på godkännande anges i EG- förordning och fram till i föreskrifter; därefter upphör det nationella kravet på godkännande.196 Ingår momenten beredning, bearbetning och behandling inträder kravet på att anläggningen ska prövas för godkännande. har dock möjlighet att göra bedömningen att godkännandeprövning inte behövs under vissa förutsättningar, nämligen om verksamheten är av mindre omfattning, av enkel karaktär och inte medför mer än små hygieniska risker.