eunbil · GW0N21BABE · 2009-01-01 00:00:00 — http://rkdok/dep/jo/eui/EU-samordning/Jordbruks- och fiskerådet/2009/090622-23 (juni-rådet)/Kommenterad dagordning o rådsPM/Slakt rådspm 4. (slutlig).doc Rubrik: Förslag till rådets förordning om skydd av djur för avlivning. (Rättslig grund: artikel 37 i EG-fördraget) politisk överenskommelse Dokument: 10723/09 AGRILEG 93 dokument: Faktapromemoria 2008/09:FPM21, Förslag om förordning om skydd av djur för slakt eller avlivning. KOM(2008) 553 slutlig, 2008/0180 (CNS) Förslag till Rådets förordning om skydd av djur för avlivning. Förslaget antogs av kommissionen . ADD 1 Commission Staff Working Document accompanying the proposal for a Council Regulation on the protection of animals at the time of killing IMPACT ASSESSMENT REPORT. ADD 2 Arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer rådets förordning om skydd av djur för avlivning Sammanfattning av konsekvensanalysen. European Parliament legislative resolution of 6 2009 on the proposal for a Council regulation on the protection of animals at the time of killing, Texts adopted, A6-0185/2009. behandlad vid samråd med : Nej. Bakgrund Skyddet av djur vid slakt eller avlivning är reglerat i Rådets Direktiv /119/EG av om skydd av djur för slakt eller avlivning. Direktivet har aldrig blivit ändrat trots att ny teknik har utvecklats som gjort att delar av bestämmelserna blivit föråldrade. Bakgrunden till det nya förslaget är bl.a. två utlåtanden från den europeiska livsmedelsmyndigheten (EFSA) publicerade 2004 och 2006 om skydd av djur vid slakt. för djurhälsa (OIE) har också antagit riktlinjer om slakt och avlivning 2005 vilka därefter har reviderats . I förberedelsearbetet till det nya förordningsförslaget finns även en studie som kommissionen initierat där bl.a. slakteriindustrin och djurskyddsorganisationer konsulterats samt även andra möten med olika intressenter . I bakgrunden ligger också inspektioner beträffande slakt utförda av EU:s kontor för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO) och då särskilt sammanställningen av en rad inspektioner från 2006-2007. Kommissionen har arrangerat konsultation via Internet. Ett arbetsgruppsmöte hölls och frågeformulär har sänts till medlemsstaterna. Förslaget antogs av kommissionen . Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Svensk ståndpunkt är positivt till att kommissionen lägger fram ett förslag till nuy förordning, eftersom detta harmoniserar förutsättningarna för djurskyddet vid slakt och annan avlivning inom unionen. Det harmoniserar även framtida förbättringar av djurskyddet inom slaktområdet. Förordningen kommer att medföra direkt tillämpning av lagstiftningen och innebär att nivån inom EU höjs när det gäller skydd av djur vid avlivning. har nationellt i många avseenden redan en högre djurskyddsnivå med överlag striktare nationell lagstiftning inom slaktområdet. Vi lever upp till de flesta krav som föreslås i förordningen. I förhandlingarna har det därför varit viktigt att får en möjlighet att behålla dagens nationella högre nivå på djurskyddet i samband med slakt och annan avlivning, om förordningen inte slutligt resulterar i likvärdiga krav på gemensamhetsnivå. inställning är rådgivande inom djurskyddsområdet och lämnar således bara ett yttrande. Parlamentet har behandlat 264 ändringsförslag. röstade parlamentet om förslagen och resultatet blev följande. Parlamentet godkände visserligen principen att djur får slaktas endast om det sker med metoder som leder till omedelbar död eller om djuren bedövas först - men detta skulle inte gälla vid religiös slakt. Parlamentet röstade för att det vid religiös slakt ska finnas ett generellt undantag som innebär att djur ska slaktas utan bedövning i dessa fall. Undantaget ska inte - som fastställas på nationell nivå, dvs. medlemsländerna ska inte själva kunna välja om de vill tillåta slakt utan bedövning eller ej. Vidare röstade parlamentet för att djur inte ska fixeras för slakt annat än om den som ska bedöva djuret och utföra slakten är redo att göra detta. Avblodningen ska göras efter bedövningen så att djuret inte återfår medvetandet. I syfte att kunna kontrollera att bedövningen tagit ordentligt bör indikatorer införas så att man kan märka om djuren visar tecken på medvetande och känsel. Parlamentet menade också att det i varje slakteri (inte endast i de större slakterierna som kommissionen föreslagit) ska finnas en särskild djurskyddsansvarig person (animal welfare officer). Ansvaret för att reglerna följs ska emellertid alltid ligga på operatören eller företaget och inte på någon enskild anställd. Enligt parlamentet ska de som arbetar på relativt små slakterier kunna få ett kompetenscertifikat utfärdat genom ett förenklat förfarande. Parlamentet röstade emot införandet av nationella referencentrum. Det ansåg även att kommissionen bör se till att kött och andra animaliska produkter som importeras från länder utanför EU uppfyller europeiska standarder och att det ska genomföras inspektioner i slakterier som får exportera till unionen och att det ska utfärdas intyg på att EU-standarden uppfylls. (Detta ska alltså krävas utöver de hälsointyg som redan krävs vid import.) Enligt parlamentet ska även EU medel skjutas till för att kompensera producenterna inom unionen för eventuella konkurrensnackdelar. Kommissionen uppmanas också att komma med förslag till lagstiftning om mobila slakterier. Förslaget Förslaget omfattar avlivning av lantbrukets husdjur i slakterier men även utanför slakterier. Avlivning i samband med utbrott av smittsamma sjukdomar och nödslakt undantas från vissa bestämmelser. Förslaget omfattar inte avlivning av försöksdjur, avlivning i samband med jakt eller avlivning vid kultur- eller sportevenemang. Förordningen gäller inte heller när djur avlivas av veterinär inom ramen för dennes yrkesutövning och slutligen inte heller för fjäderfä, kaniner och harar som slaktas av ägaren för privat konsumtion. Slakt av odlad fisk berörs endast översiktligt i förslaget men kommissionen avser att återkomma med mer utförliga regler för slakt av fisk när det finns mer forskning på området. Förslaget syftar till att främja en god behandling av djur och har som huvudsakliga mål att, i enlighet med de senaste forskningsrönen, modernisera kraven när det gäller bedövning och avlivning. Vidare syftar förslaget till att förenkla lagstiftningen i enlighet med bestämmelserna på livsmedelsområdet genom att öka det ansvar som ligger på aktörerna. Förslaget avser också att tillförsäkra djurskyddsmässigt acceptabel avlivning vid utbrott av smittsamma djursjukdomar och att ge bättre insyn i hur och varför sådan avlivning sker. Det kommer att vara slakteriernas ansvar att utarbeta och införa standardiserade förfaranden för olika moment, t.ex. bedövning. Standardiserade förfaranden används redan när det gäller säkra livsmedel. Förfarandena ska göras tillgängliga för den behöriga myndigheten. Kommissionen kommer senare att utarbeta allmänna regler om bedövningsmetoder. Slakterierna måste kunna visa att den bedövningsmetod de använder är effektiv genom att regelbundet kontrollera bedövade djur och därmed försäkra sig om att djuren inte återfår medvetandet innan de slaktas. Varje slakteri ska utse en särskild person som är djurskyddssansvarig - ett djurskyddsombud - och som ska se till att djurskyddsåtgärderna införs. Detta ersätter emellertid inte den officiella djurskyddskontrollen. Mindre slakterier ska kunna få undantag från kravet på att utse ett ombud. Enligt förslaget ska den som tillverkar utrustning för bedövning tillhandahålla instruktioner om hur utrustningen ska användas, hur den ska underhållas etc. Förslaget gör det obligatoriskt för personer som hanterar och/eller slaktar djur att inneha ett certifikat som visar att de är kunniga och lämpliga när det gäller djurskydd. Certifikatet ska utfärdas av en oberoende part och kan upphävas eller dras tillbaka av den behöriga myndigheten. Enligt kommissionens ursprungliga förslag skulle varje land inrätta ett referenscentrum för djurskydd som skulle kunna ge hjälp till dem som kontrollerar djurskyddet i slakterierna men som även skulle ansvara för utprovning av ny teknik, godkänna utbildningar etc. Under behandling i rådsarbetsgrupp har förslaget nu reducerats till att varje medlemsland ska tillförsäkra att det för den behöriga myndighetens räkning finns tillräckligt med vetenskapligt stöd. En del av förslaget rör avlivning vid utbrott av smittsamma sjukdomar. Sådan avlivning föreslås ske med bättre planering, övervakning och rapportering (inkl. information till allmänheten) än . Vid import av djurprodukter från tredje land får endast anläggningar som uppfyller bl.a. kraven i de nya slaktreglerna exportera till unionen. Under arbetets gång har det tillkommit texter om att kommissionen ska återkomma med rapporter och ev. lagstiftningsförslag. Dessa rapporter ska gälla skydd av odlad fisk för avlivning, fixering av djur som innebär att de vänds upp och ner eller hålls fast i onaturliga ställningar (vid religiös slakt) och bedövningsmetoder för fjäderfä särskilt beträffande vattenbad. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Det nuvarande direktivet är genomfört genom djurskyddslagen (1988:534) och djurskyddsförordningen (1988:539) samt genom Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om slakt och annan avlivning av djur (SJVFS 2007:77). Vid genomförandet har valt att i vissa fall ha mer detaljerade och långtgående bestämmelser än direktivet föreskriver. Dessa bestämmelser är även mer detaljerade än vad förordningsförslaget är, t.ex. med avseende på utrymmen för djuren under uppstallning, vilka typer av vapen och ammunition som får användas vid bedövning och avlivning av olika djurslag, gasnivåer vid koldioxidbedövning etc. går förslaget i vissa delar längre än den nuvarande svenska lagstiftningen, t.ex. vad gäller kraven på minsta strömstyrka vid elbedövning av fjäderfä i vattenbad. Förordningar gäller som lag direkt i medlemsländerna såsom de är skrivna, vilket betyder att de inte får omvandlas till andra lagar eller bestämmelser i medlemsländerna. SE har arbetat hårt för att förslaget ska tillåta striktare regler i medlemsländerna och som förslaget är utformat (men det är inte uteslutet att texten ändras i Coreper) finns det också möjlighet för att dels behålla befintliga bestämmelser och dels införa nya striktare bestämmelserna i vissa, angivna delar. Vi kan t.ex. behålla vårt krav på att alla djur ska vara bedövade före slakt. Ekonomiska konsekvenser Förslaget förväntas inte få några konsekvenser varken för EU:s budget eller för statsbudgeten. Kommissionen anger att de som kan drabbas av kostnader är sådana slakterier som ännu inte lever upp till de nuvarande EU-bestämmelserna. Genomförandet av förordningen kommer sannolikt inte att medföra några påtagliga kostnader för den svenska näringen.