rfr · GX0WRFR1 · 2009-11-26 00:00:00 — En av de aktörer som har ingått i uppföljningen, Livsmedelssverige, har i utskottets enkätundersökning framfört att stödet till den småskaliga produktionen i första hand är anpassat till riktigt små råvaruproducenter på landsbygden som förädlar sina produkter. Livsmedelssverige betonar dock att det finns även andra typer av småskaliga företag som baserar sin förädling på uppköpta lokala och regionala råvaror och framställer produkter som har en lokal eller regional identitet. Dessa företag är inte alltid lokaliserade på landsbygden, och de kan också vara lite större företag med upp till 50 anställda. Livsmedelssverige menar att dessa företag betyder mycket, både som uppköpare av svenska råvaror och för sysselsättningen, men att det är tveksamt om de har möjlighet att få del av stöden i den utsträckning som de förtjänar. Gårdsmejerister har konstaterat att det fortfarande delas ut mer stöd i de norra regionerna. De åtgärder som genomförs med statliga medel genomförs fortfarande huvudsakligen i norr, trots att ett nationellt resurscentrum är placerat där. 4.3 Information, rådgivning, utbildning och kompetensutveckling I detta avsnitt redovisas olika insatser som ska tillgodose de små företagens behov av information, kompetensutveckling, stöd och rådgivning. beslutade regeringen att utveckla Eldrimner till ett nationellt resurscentrum för småskalig och hantverksmässig livsmedelsproduktion. gavs extra medel till projektet mat i och Livstek på . Uppföljningen visar att råd, stöd och information i varierande grad dessutom ges av bl.a. kommuner, länsstyrelser och centrala myndigheter. Ett flertal insatser görs inom ramen för landsbygdsprogrammet. Uppföljningen visar att informationen från de statliga myndigheterna till företagen har förbättrats, men det konstateras att informationen skulle kunna förbättras ytterligare. Visst stöd lämnas även till små företags möjlighet att delta i offentliga upphandlingar. Trots de insatser som har gjorts för att förbättra rådgivning m.m. visar uppföljningen att företagens behov av kunskap fortsätter att vara stort. Aktörer som ger stöd m.m. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning gjordes en genomgång av bl.a. vilka utbildningar som ges inom livsmedelsområdet. Förutom de utbildningar som ges inom ramen för gymnasieskolan och högskolan gjordes en genomgång av utbildningsaktörer med småskaliga livsmedelsföretag som 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION målgrupp, bl.a. Eldrimner, (Livstek) och och bioteknik (). beslutade den dåvarande regeringen att utveckla Eldrimner till ett nationellt resurscentrum för småskalig och hantverksmässig livsmedelsproduktion. gavs extra medel till projektet mat i och till Livstek. Eldrimner är ett resurscentrum för hantverksmässig småskalig livsmedelsförädling som arbetar med att stödja och initiera utvecklingen av nya företag samt stimulera till utveckling av befintliga företag på landsbygden och inom småskalig hantverksmässig livsmedelsförädling. Detta görs genom rådgivning, seminarieverksamhet, studieresor, utvecklingsarbeten m.m. Eldrimner anordnar en grundkurs för nystartare och dessutom löpande kurser kring olika teman, bl.a. ystning, charkförädling, bageri samt bär- och grönsaksförädling. Eldrimner erbjuder även telefonrådgivning inom hygien och livsmedelslagstiftning samt från erfarna livsmedelsföretagare. Eldrimner anordnar bl.a. den årliga idé- och kunskapsmässan , och anordnades i Stockholm.121 Eldrimner, som är beläget i i , har sin bakgrund i mål 6-projektet som började och sedan fortsatte som ett mål 1-projekt 2001. som EU-projekt var huvudmålgruppen företagare och blivande företagare i . Projektet drevs då av i som Eldrimner Regionalt Resurscentrum för småskalig livsmedelsförädling. och delar av 2005 finansierades Eldrimner av regeringen, i , och i . Verksamheten kom att öppna upp mer och mer för företagare från andra delar av landet, och målet kom att inriktas på att bli ett nationellt centrum. beslutade regeringen om medel till det nationella resurscentrumet. Då fick ett nationellt uppdrag att sprida kunskaper och erfarenheter inom området småskalig hantverksmässig livsmedelsförädling genom allmän rådgivning, information och nätverksbyggande i hela landet. Beslutet gällde för 20052007, och därefter gjordes en utvärdering av verksamheten. Utvärderingen var positiv i den del som handlade om kunskap och rådgivning, men viss kritik riktades mot att Eldrimner inte hade formulerat tydliga strategier. Den samlade bedömningen av Eldrimners verksamhet och måluppfyllelse blir att man lyckats mycket väl i att stödja kunskapsutvecklingen och tillväxten i de små hantverksmässiga livsmedelsföretagen. Betydelsen av Eldrimner för utvecklingen i dessa företag är stor. Även arrangemangen som Smaklust har haft en mycket avgörande betydelse för näringens utveckling. När det gäller att systematiskt hitta sin roll som nationellt resurscentrum för andra organisationer menar vi att Eldrimner inte har prioriterat denna uppgift. Inte heller har man prioriterat att systematiskt 121 Eldrimners webbplats . 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION stödja företagens marknadsföring eller utvecklingen av besöksnäringen. Mot bakgrund av resurserna menar vi ändå att slutsatsen för Eldrimner som nationellt resurscentrum måste bli väl godkänd eller ett gott hantverk. Utmaningarna består främst i samverkan och systematik.122 För 20082010 har Eldrimner beviljats medel från dels anslaget Konkurrenskraftig livsmedelssektor, dels landsbygdsprogrammet. I samband med en interpellationsdebatt i framförde jordbruksministern bl.a. följande om sin syn på Eldrimner och dess finansiering: Jag menar att Eldrimner har en fortsatt viktig funktion att fylla för att utveckla den småskaliga livsmedelsförädlingen och därmed landsbygdens näringsliv. Eldrimners verksamhet är också viktig för att uppfylla min och regeringens vision om att ska bli nya matland. Vid utvärderingen av ett oberoende konsultföretag fick Eldrimner också ett mycket gott betyg för bland annat sitt utbildnings- och utvecklingsarbete. Under mina resor i landet har flera ledande aktörer på matkonstens område påpekat för mig vilken viktig faktor Eldrimners entusiasm och kunnande har utgjort för dem och deras egen utveckling. Eldrimner kommer även i fortsättningen att vara ett nationellt resurscentrum för hantverksmässig småskalig livsmedelsförädling. Organisationen har möjlighet att ansöka om och erhålla de ekonomiska ramar som har gällt . Genom en ändring av landsbygdsprogrammet sker en prioritering av kompetens- och utvecklingssatsningar på mat med mervärden, inte minst den småskaliga livsmedelsförädlingen. Dessutom tillförs outnyttjade medel till landsbygdsprogrammets åtgärd för kompetensutveckling. Dessa avsätts för att stärka nationella kompetensutvecklingsinsatser som främjar mat med mervärden, till exempel småskalig livsmedelsförädling, i första hand på nationell nivå.123 Enligt uppgift från omfattades ovanstående medel från landsbygdsprogrammet inte av krav på medfinansiering. Departementet har i uppföljningen framfört att Eldrimner är informerad om att man även har möjlighet att söka medel från den s.k. livsmedelsstrategin (anslaget Konkurrenskraftig livsmedelssektor). Som framgår av avsnitt 4.2.1 finns där tillgängliga avsedda för utvecklings- och innovationsåtgärder. Från departementet påpekas att det dock krävs en medfinansiering om . Om det finns särskilda skäl kan stöd ges , dvs. det krävs en medfinansiering om . Ansökningar om medel såväl ur landsbygdsprogrammet som från livsmedelsstrategin handläggs av . Departementet betonar att även andra aktörer än Eldrimner kan ansöka om medel, t.ex. Livstek och Regional mat. I uppföljningen har i uppgett att Eldrimner har kunnat bygga upp viktiga resurser och nätverk för utveckling av mathantverksföretag i hela . Enligt uppgift finns ca 1 000 sådana företag i . Eldrimners inspirationsverksamhet, kurser, studieresor, seminarier och mässor uppges av ha varit avgörande för tillkomsten och 122Jordbruksdepartementet, e-brev . Se även Eldrimner, 2008 (Nyhetsblad nr 1). 123Svar på interpellation 2008/09:140 om Eldrimner. 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION utvecklingen av många av dessa företag. uppger att Eldrimner har genomfört mycket främjande-, utvecklings- och utbildningsarbete som har varit till stor nytta för länets småskaliga livsmedelsföretag. Rådgivnings- och utbildningsinsatserna i har i huvudsak genomförts i Eldrimners regi. finns även det regionala projektet som verkar i samma anda som Eldrimner. I båda verksamheterna har omfattande resurser också lagts ned på att få tillsynsarbetet mer anpassat efter de små företagens förutsättningar. Seminarier med berörda aktörer har hållits, och Eldrimner har även genomfört kurser för kommunernas livsmedelsinspektörer om förutsättningarna för mathantverk. Regional mat och Livsmedelssverige Projektet mat syftar till att stödja en hållbar utveckling av samhället, att stödja landsbygdsutvecklingen med inriktning på livsmedelsproduktionen och att öka konkurrenskraften inom sektorn genom att stärka småskaliga livsmedelsförädlare och konsumenter. I första hand ska detta ske genom att stödja redan pågående aktiviteter och ta till vara och sprida vunna kunskaper och erfarenheter samt genom att stimulera till nytänkande. Arbetet i projektet syftar bl.a. till att synliggöra vad som händer när det gäller lokal livsmedelsproduktion och regional mat på olika håll i landet. För detta ändamål finns en webbplats och ett elektroniskt nyhetsbrev. Informationen i Regional mat förvaltas av Livsmedelssverige124 vid () i Uppsala.125 Förutom de ovan nämnda erbjuder bl.a. Hushållningssällskapen och () branschinriktade kurser och rådgivning. De regionala Almibolagen och arrangerar kurser och rådgivning som är mer generellt inriktade. Dessutom anordnas mer specifika insatser för den småskaliga livsmedelsproduktionen av bl.a. ,126 Meny127 och Livstek.128 124I Livsmedelssverige ingår , Livsmedelsföretagen (Li), (), , (), Svensk Dagligvaruhandel och Hotell- och Restaurangföretagare samt , , Livsmedelscentrum , , , och . och bioteknik () är ett industriforskningsinstitut och dotterbolag till . Bakom Meny står SLU, , , och . ägs f.n. av , Föreningen och två privatpersoner men uppges vara i en process då ägandet sprids ut på fler ägare. 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION Olika former av råd och stöd ges även av statliga och kommunala myndigheter. lämnar på sin webbplats information om att starta och driva livsmedelsföretag. Där finns även branschriktlinjer och information om risker med mat. Verket har konstaterat att den starta-eget-guide som finns på verkets webbplats skulle kunna förbättras väsentligt. I uppföljningen har framkommit att försöker sprida kunskap om den nya livsmedelslagstiftningen på olika sätt, t.ex. genom verkets webbplats. Dessutom hänvisas till branschriktlinjer. Som exempel nämns branschriktlinjerna för gårdsmejerier där det listas vilka regler som gäller för dessa företag. I uppföljningen har tjänstemän vid uppgett att verket avser att se över sin rättsinformation på webbplatsen. Verket kommer att försöka göra en företagsingång med all lagstiftning både och samlad för att göra det enklare för företagare. Enligt kan dock den informationen troligen inte bli branschuppdelad. har begärt extra anslag för sin rådgivning till företag. Verket har en upplysningstjänst som är riktad mot konsumenter, men även företag kan ringa dit. arbetar även med utbildningar samt tar fram trycksaker, anordnar nätverk och möten för erfarenhetsöverföring. Som exempel har nämnts att sådana insatser har gjorts inom mejeriområdet där både producenter, kommunala inspektörer och personal från och länsstyrelserna har träffats. uppger att stödjande verksamhet bedrivs genom information och deltagande i olika evenemang, t.ex. mässan och information ges även av de olika kontrollmyndigheterna i samband med livsmedelskontrollen (se avsnitt 3.4). Exempel på stöd från länsstyrelserna I uppföljningen har i län uppgett att stöd till kompetensutveckling har beviljats till sökande för utbildning inom livsmedelsförädling och till utbildning inom området affärsutveckling, marknadsföring och företagsekonomi. Bland annat länsstyrelserna i erbjuder lantbrukare och odlare kurser och rådgivning inom olika ämnen, vilket finansieras inom landsbygdsprogrammet. Som exempel på kompetensutveckling när det gäller förädling av frukt och bär anordnas dels en introduktionskurs om tillverkning av saft, sylt, godis och torkad frukt, dels en kurs i affärsplanering samt en studieresa. Dessutom finns bl.a. möjlighet att få ekonomiskt stöd i form av en rådgivningscheck (maximalt ) för att konsultera rådgivare och t.ex. diskutera idéer kring utveckling av företagandet.130 129Jordbruksverket, 2009. 130Länsstyrelsen i län, 2009, och i , 2009. 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION Exempel på stöd från kommunerna Från uppges att särskild tid vissa år läggs på de små livsmedelsföretagens behov av kompetensutveckling, stöd och rådgivning. Kommunens bygg- och miljöchef uppger att stöd även ges för att bygga upp nätverk mellan livsmedelsföretagare. Från kommun uppges att stödet huvudsakligen ges via Eldrimner, men om företagen efterfrågar stöd och rådgivning från kommunen så får de det. har uppgett att kommunen inte har genomfört några insatser vad gäller de små livsmedelsföretagens behov av kompetensutveckling, stöd och rådgivning. uppges att vid behov kan detta utvecklas via kommunens företagarservice. uppger att stödet ges löpande vid kontroll. I en av de kommuner som har ingått i uppföljningen, , driver ett nätverk, Delikatesser på väg, på uppdrag av företag inom småskalig livsmedelsproduktion.131 Nätverket består av sex företag, och huvudfrågorna handlar om samordning av distribution och en gemensam säljresurs. Inom ramen för Leader Kustlandet erbjuds även traditionell rådgivning och fördjupad företagsrådgivning till företag inom bl.a. livsmedelsproduktion. Denna typ av insatser delfinansieras av företagen själva. () har inte genomfört några insatser speciellt inriktade på små företag. uppger att man har ett samarbete med högskolan i kring kompetensutvecklingsstöd m.m. till de små livsmedelsföretagen. Stöd till små företags möjlighet att delta i offentliga upphandlingar I budgetpropositionen redovisade regeringen att den hade gett i uppdrag att redogöra för de insatser som verket avsåg att vidta för att öka små och medelstora företags möjligheter att delta i offentlig upphandling. Enligt regeringen kunde detta underlätta för småskaliga livsmedelsförädlare. har därefter fått för att arbeta med att öka förutsättningarna för små och medelstora företag att delta vid offentliga upphandlingar. Vidare har Kammarkollegiet fått i uppdrag att införa ett upphandlingsstöd som ska ge praktisk vägledning till den som ska genomföra en upphandling. Enligt regeringens handlingsplan för det nya matlandet ska ett arbete påbörjas med att sprida kunskap om goda exempel på lyckat upphandlingsarbete av mat i kommuner och landsting. har pekat på att tillämpningen av upphandlingslagstiftningen ofta medför att mindre företag på olika sätt missgynnas, t.ex. på grund av att stora volymer efterfrågas i ramavtal eller att upphandlingen avser stora geografiska områden. Verket menar att det finns en rad åtgärder som upphandlande myndigheter kan vidta för att mindre företag ska ha större möjligheter att delta i upphandlingar. uppger att man på olika sätt verkar för att fler små och medelstora företag ska delta i offentliga upphand- 131 ägs till av företag och av offentlig sektor. 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION Som exempel nämns att verket genomför kontinuerliga tillsyns- och utredningsåtgärder med anledning av inkomna klagomål och på eget initiativ. Ofta är det fråga om små och medelstora företag som anser sig ha blivit orättvist förbigångna vid offentliga upphandlingar. Andra insatser är tillsynsärenden riktade mot kommuner och kommunala bolag som tilldelat kontrakt utan offentlig upphandling.132 Företagens behov av kunskap är fortsatt stort I utskottets utfrågning framförde bl.a. Eldrimner att det är viktigt att ge den rätta kunskapen till företagarna om säkra livsmedelsprodukter med hög kvalitet. Eldrimner pekade vidare på att det behövs mycket rådgivning och stöd till företagare när de startar ett nytt företag. i pekade på behovet av utbildning, konsulttimmar och en företagscoach. I en undersökning gör Livstek en genomgång av de aktörer som tillhandahåller kompetensutveckling för småskaliga livsmedelsföretag och vilka behov som företagen har. Det konstateras att kompetensutvecklingsbehoven hos företagen är olika beroende på företagets storlek, bakgrundskunskaper och produktionsinriktning. Företagen måste ha tillgång till både bredd och spets inom utbildning och rådgivning. Exempelvis behöver nya företagare ökad kunskap inom grundläggande affärsutveckling, teknik och kvalitet. i län har i denna uppföljning pekat på att ett stort problem generellt sett är att livsmedelsföretagarna har dålig kunskap vad avser både livsmedelshygien och bestämmelser på området. Dessa förhållanden rådde även innan EG:s hygienpaket infördes . menar att mycket material finns lätt tillgängligt på och många kommuners webbplatser, vilket innebär att företagen kan planera sin verksamhet med utgångspunkt från dessa vägledningar. På några områden finns också branschvägledningar som kan underlätta för företagen, men konstateras att många livsmedelföretagare med mindre omfattande verksamhet står utanför branschorganisationerna och att de därmed missar dessa vägledningar och branschens stöd till producenterna. Sammantaget kan enligt konstateras att okunskapen respektive kunskapen om regelverket är lika stor som tidigare men att det finns mer lättillgängligt material och information för företagare som är intresserade av dessa frågor. har särskilt framfört att fokuseringen på bl.a. faroanalys och HACCP innebär att företagarna behöver ytterligare kompetens. i har i utskottets uppföljning betonat att många småskaliga livsmedelsföretag bygger upp sina företag med ny kunskap och att 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION de är beroende av ett starkt stöd i starten. menar att det är viktigt att företagarna får utbildning och stöd. I uppföljningen har gjort bedömningen att det finns ett stort intresse för att bli mathantverkare och en stor efterfrågan på såväl basal som högre utbildning inom mathantverket. Enligt uppgift från har flera universitet uttryckt intresse för att tillsammans med Eldrimner satsa på en högskoleutbildning. menar även att det finns en stor potential i utvecklingen av nya produkter, t.ex. att använda sig av vasslen från osttillverkningen på nya sätt, utveckla konserveringtekniken när det gäller kött och grönsaker, ta fram nya produkter ur svamp etc. konstaterar att detta kräver resurser till lokaler, utrustning och möjligheter att anlita svensk och internationell expertis. har till utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp framfört att man arbetar med en lösning för att säkra tillgången till ett utbildnings- och utvecklingsmejeri. Det skulle enligt också behöva utvecklas ändamålsenliga utbildnings- och utvecklingslokaler inom andra produktionsområden. Småkom/Bergslagsgruppen har i utskottets enkätundersökning framfört att för att de små företagen ska överleva och helst utvecklas behövs en nysatsning på att ge de små företagen mycket bättre villkor och ett större stöd i etableringsfasen. Småkom menar att det handlar om både ekonomiskt stöd, kompetensstöd och stöd till att delta aktivt i offentlig upphandling. Livstek har pekat på att Almibolagen har stort affärsutvecklingskunnande och att det borde ställas tydligare krav på att de ska erbjuda affärsutvecklingskunskap till livsmedels- och turistföretag i hela . Livstek hänvisar till som ett gott exempel. har i uppföljningen uppmärksammat att rådgivnings- eller utvecklingsstöd främst är utarbetat för de hantverksmässigt inriktade landsbygdsföretagen. menar att det däremot inte finns något stöd för de mer industriellt inriktade småskaliga livsmedelsföretagen. Enligt har dessa industriellt inriktade småföretag, som finns såväl på landsbygden som i städerna, en stor potential att växa om de får rätt stöd. i har pekat på vikten av att det finns lämplig arbetskraft tillgänglig för småskaliga livsmedelsföretag som expanderar och behöver anställa personal. Eldrimner har inlett en satsning på att inspirera unga mathantverkare både till att bli egna företagare och till att ta arbete i befintliga företag. menar att det behövs utbildningsinsatser för att attrahera unga människor till verksamheter på landsbygden. Visionen med ca 10 000 mathantverksföretag 201820 kräver att samhället prioriterar den kunskapsutveckling som krävs för att skapa företag med mathantverksprodukter. Den industriella väg som drivit kring livsmedelsproduktionen innebär att kunskapen om hantverket att tillverka bra mat måste byggas upp på nytt. anser att det är 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION viktigt att långsiktigt stödja det nationella resurscentrumet Eldrimner och de regionala/lokala centra som växer fram med nationell finansiering. Detta behövs för att: a/ Intensifiera arbetet med att inspirera och stödja nya företagare som vill starta. b/ Fördjupa arbetet med kompetensutveckling, produktutveckling och högre utbildning inom mathantverket.133 Förbundet har i olika sammanhang framfört att det krävs en stor utbildningsinsats inom småskalig livsmedelsproduktion. Enligt förbundet tilldelas Eldrimner alltför små resurser för att klara utbildningsbehovet. Förbundet har även pekat på att det skulle behövas fler gymnasieskolor för t.ex. slakt, styckning och chark.134 Till utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har förbundet framfört följande: För att tillgodose konsumenternas ökande efterfrågan på lokalt producerade kvalitetsprodukter krävs kraftigt ökade utbildningsinsatser både för ungdomar och primärproducenter som önskar gå vidare med förädling. Det behövs gymnasieskolor med inriktning på småskalig livsmedelsförädling och mer resurser till Eldrimner som möjliggör utbildning för de som passerat skolåldern.135 Vid uppger intervjuade tjänstemän att de är medvetna om att det finns en stor efterfrågan på råd och stöd från företagen. Ett problem för verket är att de måste hålla sina råd generella och att de inte kan föregripa kommunernas beslut och råd i enskilda kontrollärenden. I en intervju har även framkommit att det är ett problem att flera myndigheter är inblandade i dessa frågor (se vidare avsnitt 5.3). 133Länsstyrelsen i , e-brev . 135Förbundet , enkätsvar . 5 Kontakter med och samverkan mellan myndigheter I detta avsnitt beskrivs dels företagens kontakter med myndigheterna, dels förekomsten av samverkan och samarbete mellan myndigheterna. Uppföljningen visar att småskalig livsmedelsproduktion är ett område som berör ett flertal statliga och kommunala myndigheter på lokal, regional och central nivå. I uppföljningen har framkommit att behovet av ökad samverkan mellan berörda myndigheter är fortsatt stort. I avsnittet behandlas även statistik om småskalig livsmedelsproduktion. Uppföljningen visar att de problem kring statistiken som redovisades i utskottets uppföljning 2005 kvarstår. Det har exempelvis inte gjorts någon mer formell kartläggning eller översyn av vilken statistik om den småskaliga livsmedelsproduktionens omfattning och utveckling som olika aktörer har behov av. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning 2005 konstaterades att småskalig livsmedelsproduktion är ett område som berör ett flertal statliga och kommunala myndigheter på central, regional och lokal nivå som styrs av olika mål.