eunbil · GW0N1B6AB2 · 2009-01-01 00:00:00 — internationellt rättsligt samarbete (BIRS) Rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) i Förslag till rambeslut om förebyggande och lösning av jurisdiktionskonflikter i straffrättsliga förfaranden Dokument: Vi avvaktar nytt dokument. 7683/09 COPEN 51 (senaste versionen av rambeslutet)(bifogas) dokument: dok. 5208/09 COPEN 7+ADD1+ADD2 (ursprungliga förslaget till rambeslut) Fakta-PM Ju-dep 2008/09:FPM87 behandlad vid samråd med : . Bakgrund (inkl. syftet med behandlingen i rådet) , , , och lade fram ett förslag till rambeslut om jurisdiktionskonflikter. Rambeslutet ålägger medlemsstaterna att informera och samråda med varandra i fall där fler än en stat utreder samma person för samma gärning. Syftena med rambeslutet är att undvika att en person döms för samma gärning mer än en gång (ne bis in idem) samt sund processekonomi. Rambeslutet kompletterar Eurojusts verksamhet och föreskriver direktkontakter mellan brottsutredande myndigheter i medlemsstaterna, när det är möjligt. Förhandlingar om förslaget inleddes i arbetsgruppen för straffrättsligt samarbete och fyra möten har hållits. Vid nåddes samsyn kring vissa av rambeslutets centrala frågor. har som ambition att nå en politisk överenskommelse under sitt ordförandeskap och förslaget i sin helhet ska presenteras vid . Rättslig grund och beslutsförfarande Den rättsliga grunden för rambeslutet är artiklarna 31.1 c och d samt 34.2 b i fördraget om den Europeiska unionen. Beslut fattas i rådet med enhällighet. Svensk ståndpunkt är som medförslagsställare positiv till initiativet. Det är angeläget att undvika att en person är föremål för lagföring för samma sak i mer än en stat. Dessutom skapar förslaget förutsättningar för en förbättrad processekonomi inom unionen. Förslagets tillämpningsområde är avgränsat på ett lämpligt sätt till att föreskriva informationsutbyte och samråd i fall som avser samma gärning. Utformningen av förslaget innebär att samarbetet blir så enkelt och effektivt som möjligt. bör stödja ordförandeskapet för att få igenom uppnått förhandlingsresultat, som ligger väl i linje med svenska intressen. bör vidare bevaka att vi även fortsättningsvis kan tillämpa inhemsk myndighetsstruktur samt sträva efter att Eurojust får den rådgivande roll som förslaget innebär. inställning Förslaget till rambeslut har överlämnats till , som ännu inte har yttrat sig över det. Förslaget Förslaget till rambeslut föreskriver i huvudsak att medlemsstaternas myndigheter ska utöka sitt straffrättsliga samarbete genom att informera varandra om utredningar som avser samma gärning och samma person samt att de ska försöka lösa eventuellt uppkomna jurisdiktionskonflikter genom direkt samråd för att undvika en situation där en person lagförs dubbelt eller att förundersökning bedrivs parallellt avseende samma gärning. Informationsplikten uppstår när en brottsutredande eller annan särskilt utsedd behörig myndighet, har skälig anledning anta att en parallell utredning bedrivs i en eller flera andra medlemsstater (artikel 5.1). I sådant fall ska myndigheten begära information från en behörig myndighet i den andra staten i syfte att få reda på om ett parallellt förfarande bedrivs där. Den tillfrågade myndigheten är, om den är behörig, skyldig att svara (artikel 6.1). Om det kommer fram att det faktiskt bedrivs parallella utredningar beträffande samma person och gärning ska myndigheterna i de aktuella staterna samråda direkt med varandra (artikel 10.1). Samrådet ska syfta till att medlemsstaterna finner en lösning till undvikande av de negativa konsekvenser som kan uppstå av att parallella utredningar bedrivs. Om medlemsstaterna inte kan komma överens om hur en uppkommen jurisdiktionskonflikt ska lösas ska ärendet hänvisas till Eurojust. Förfarandet enligt rambeslutet är frivilligt. Rambeslutet tvingar ingen stat att avstå från att, eller att mot sin vilja, utreda och lagföra ett brott. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa De rättsliga förutsättningarna för att bedriva det utökade samarbete som förslaget innebär finns redan för svensk del. Förslaget innebär i praktiken att för svenska myndigheter redan existerande samarbetsmöjligheter struktureras och kompletteras med en samrådsskyldighet. En sådan skyldighet för våra brottsutredande myndigheter behöver dock inte införas i lag. Det krävs således inte någon lagstiftning för att genomföra förslaget. Ekonomiska konsekvenser Syftet med rambeslutet är bl.a. att av processekonomiska skäl samordna parallella utredningar, varför några ökade kostnader inte bör uppstå. Eventuella kostnader bör kunna finansieras inom befintlig budgetram.