rfr · GW0WRFR12 · 2009-06-01 00:00:00 — nämnde kom jag precis tillbaka från , och där är förvisso energifrågorna viktiga, men kanske inte i den mening som vi talar om här. Som energisamordnare på UD är man kanske mest ett komplement, får jag väl säga, till det som ägnar sig åt, som naturligtvis har kontrollen över energifrågorna, både hemma i och vad gäller EU:s energidagordning. Som energisamordnare är man också ett komplement till den energihandläggning som gäller geografiska ärenden inom UD:s verksamhetsområde. Jag tänker till exempel på och det som sker på vår egen Östeuropaenhet i det avseendet. Den roll som man har som energisamordnare på UD för övrigt en tjänst som inte har funnits så länge, vilket naturligtvis illustrerar den växande betydelsen för de här frågorna innebär att stå för något slags samlad EU-syn på energifrågorna. Jag fick det beskrivet för mig av en person som angav ramarna för min verksamhet så här: UD:s energisamordnare ska äga en initierad kunskap om det pågående geopolitiska spelet på energimarknaden och vad gäller energiförsörjning. Det är alltså lite grann i ett sammandrag vad det handlar om. Det är naturligtvis också bra att det finns ett telefonnummer på UD som man kan ringa till om man vill tala allmänt om energifrågor. Det jag tänkte göra här och är egentligen mest att ge er ett halvdussin exempel på utrikespolitiskt betingade frågor som vi ägnar oss åt från UD:s perspektiv, återigen som ett komplement till den beredning som sker under ledning. Den första frågan som jag vill nämna är agerande. agerande och politik på energiområdet inbegriper också förhållandet till . syn på energisektorn som ett väldigt vitalt statsintresse får förstås konsekvenser för hur landet agerar gentemot både energikunder och transitländer. Man kan titta på det stora gasbolaget , som ju faktiskt ägs till av ryska staten. Det är ett av världens allra största och mest betydande företag, även om värdet på tillgångar faktiskt har sjunkit av förklarliga skäl och exporten tycks gå ned. Här, kopplat till agerande, finns också det som vi hörde om alldeles , nämligen syn på just energistadgan. Där kan man konstatera att alltså inte har ratificerat denna. De har däremot varit med och undertecknat den. Alldeles presenterade vad man skulle kunna kalla ett tankepapper eller ett konceptpapper där ett alternativ skissas till den energistadga som vi har . Vi får se hur behandlingen av den frågan går vidare, men det är ett konkret exempel på den misstro som har gett uttryck för när det gäller just nyttan av energistadgan. Kopplat till agerande finns naturligtvis också frågan om i vilken mån vi behöver hålla en beredskap för eventuella nya gaskriser med stoppade leveranser via . Vi kan inte utesluta att det blir ytterligare sådana gaskriser som vi såg . Det kan också tänkas inträffa , det vill säga under vårt ordförandeskap i EU. Det som händer är att den 7:e förfaller ukrainska räkningar till betalning, och frågan är naturligtvis varje gång om ska kunna uppfylla sina åtaganden. Det är naturligtvis också så att den politiska och den ekonomiska situationen i allmänhet i påverkar och kan leda till svårigheter med betalningarna. Det finns en beredskap inom EU för att återinsätta till exempel de europeiska övervakare som sändes ut i samband med gaskrisen . Det finns också någonting som kallas för , som är inrättad inom EU och som bevakar den här utvecklingen löpande. Det pågår ett internt förberedelsearbete inom . Det handlar om att stärka vår beredskap för att kunna hantera de här frågorna på ett bra sätt i egenskap av ordförandeland. Det arbetet leds av Statsrådsberedningen och omfattar ett antal olika frågor. Energiberedskapen är en sådan. Den tredje punkt jag ville nämna är . Det finns ett tydligt intresse från amerikansk sida att stärka dialogen och utveckla samarbetet med EU på energiområdet. Här handlar det för vår del om att hitta former och en ambitionsnivå när det gäller samarbetet med , men det gäller också för oss att följa utvecklingen internt i vad gäller energidagordningen, även med koppling till klimatfrågorna inför . Den fjärde punkten gäller den södra korridoren, som redan har nämnts här . Det finns ett antal infrastrukturprojekt för transit av energi från den kaspiska regionen och till , framför allt , genom framför allt . Det gäller ju inte bara ett enda projekt, utan det handlar om ett antal sådana. Det som har fått mest uppmärksamhet och det som kanske är det mest prioriterade är den så kallade Nabuccoledningen. Frågan är naturligtvis här vad EU som organisation kan och bör göra. hålls ett toppmöte i där EU förväntas uttrycka sitt fortsatta engagemang i frågan. Jag går vidare på min lista. Punkt nummer fem som jag ville nämna rör vårt eget närområde. Det gäller naturligtvis , och behovet att få till stånd en fungerande baltisk energimarknad och i förlängningen en koppling till och . Som ni kanske vet hölls ett premiärministermöte mellan de baltiska staterna. Då kom man överens om att en förbindelse mellan och de baltiska staterna lämpligen kan dras över vattnet via . Det var ett stort framsteg att faktiskt enas om den dragningen. Min sjätte punkt handlar också om närområdet. Den gäller Nord Stream. Här är regeringens budskap, som ni säkert vet, att bolagets ansökan handläggs i enlighet med svensk lagstiftning och internationella konventioner. Det gäller att säkerställa miljökvalitet, som är den prioriterade frågan. Här handlar det mycket om att på ett bra och pedagogiskt sätt förmedla en korrekt bild av hur beredningsarbetet inom regeringen går till och vilket läget är. En sjunde punkt, som jag också tänkte avsluta med, är . Det ligger ju nära till hands när man kommer från , som jag gör. Det är en stor och växande fråga för kanadensarna och för och även oss andra, vill jag Klimatförändringarna har ju en särskilt stor inverkan på , och det aktualiserar ett antal viktiga frågor i norr. Det rör suveränitetsaspekter på sådana saker som farleder som öppnas när isen försvinner, det handlar om kontinentalsockeln och det handlar också inte minst om tillgången till energifyndigheter i . Det var en lista på frågor som sysselsätter oss inom UD på det här området, som återigen växer och som finns på dagordningen nu på ett helt annat sätt . Jag vill bara poängtera att de inte är en del av en strukturerad EU-dagordning på samma sätt som det Bo beskrev alldeles , utan det här är mer en ganska löslig utrikespolitisk materia som man får hantera beroende på utvecklingen i världen, vilka resurser vi har och vilka politiska prioriteringar som regeringen vill göra. I vilken mån det faktiskt påverkar oss konkret i vår roll som EU-ordförande , det återstår nog att se. (): Tack för det, ! Jag skulle vilja ställa två frågor själv. Den ena gäller miljöprövningen och Nord Stream. Har du någon tidtabell för detta? : Ja, det här är ju vad vi kan kalla ett förvaltningsärende där det pågår en beredning. Miljöprövningen har man sagt ska vara avslutad . vet jag att det också är en fråga om vad bolaget kan leverera, och där tror jag att det möjligen har uppstått någon försening här . Men juni har det sagts tidigare. Det kan tänkas bli . (): Tack! Vi har också ett påpekande. Den förbindelse du nämnde mellan och är alltså en elförbindelse. Vi ska väl inte förväxla det med någon annan ledning. Vi talar ju mycket om gas här, så det kan vara bra att påpeka detta. (): Det är intressant när du berättar om din bakgrund i . I det perspektivet kanske du har ett extra starkt intresse för och har följt utvecklingen i den norra delen av . Men vi har ett land som inte är med i EU, vårt grannland . Norrmännen är ju väldigt aktiva norröver. Vi har diskussioner med som har ambitionen att bli medlem i EU, men vi har också med flera. På vilket sätt utvecklar vi kontakterna? Jag vet att det finns kontakter, men på vilket sätt utvecklar vi konkret kontakterna och kan utgöra en sammanbindande länk mellan och ? Det som händer norröver är ju viktigt för oss också. : När det gäller vår relation till och EU, om vi säger så, finns det ju ett ömsesidigt intresse på alla möjliga områden. Det handlar naturligtvis inte bara om energi. För är det väldigt viktigt att se på som en förbindelselänk till vad som händer inom EU, och det gäller även på energiområdet. Sedan konstaterar jag, efter de samtal jag har haft med norska kolleger, att också är en så pass viktig internationell aktör att man har en direkt access till allt som händer i . Företag som Statoil och Norsk Hydro sitter naturligtvis på en enorm både branschkunskap och kunskap om de politiska processer som styr energimarknaden, och de har, vill jag påstå, ett imponerande kontaktnät och är kanske inte ens särskilt beroende av oss från svensk sida för att kunna agera kraftfullt i de frågor som de tycker att de berörs av. (): Tack för det! Därmed tackar vi och går över till den andra halvan av vår utfrågning, Gasfrågan till 2020, alltså . Inte nog med att vi ska ha nya talare vi ska också ha en ny förhandlingsordförande. Jag lämnar över ordet till nästa ordförande, . B. Gasfrågan till 2020 3 Ansvarsförhållanden vid storskalig skada på pipeline på (): Jag tycker att det har varit väldigt intressant så här långt, och ska vi med lika stort intresse följa resten av den här förmiddagen. Jag vill knyta an till vad vi har gjort tidigare här i . och miljö- och jordbruksutskottet har tidigare haft en gemensam utfrågning. Det var och handlade om en gasledning i . Då belyste vi bland annat frågan om internationell rätt i sammanhanget. I nästa anförande kan vi knyta an till denna tidigare utfrågning och de frågor vi har diskuterat och få en belysning av de rättsliga aspekterna på ansvarsförhållandena vid en storskalig skada på en pipeline på . Vi har förmånen att ha här. Han har bland annat tillsammans med folkrättsprofessor vid skrivit en juridisk rapport för den statliga . : Jag tänkte börja med en mycket kort redogörelse för det allmänna rättsliga ramverket för verksamheter till havs, framför allt med fokus på jurisdiktionsfrågor, alltså: I vilken mån kan olika stater som har olika typer av relationer till en verksamhet utöva lagstiftande eller dömande och verkställande kontroll över sådana verksamheter? Den bild jag visar ger en skissartad överblick. Jag vet att rättschefen i UD, , har givit en liknande genomgång vid en hearing här, så jag ska fatta mig mycket kort. Utgångspunkten är alltså att från kusten och ut i havet råder det så kallade territorialhavet. Det innebär att kuststaten har mycket långtgående befogenheter. Med undantag för rätten till oskadlig genomfart, alltså andra staters rätt att bedriva sjöfart, har kuststaten närmast total kontroll över det här området. Passerar vi den här gränsen, den yttre gränsen till territorialhavet, kommer vi in i den ekonomiska zonen, och där, som namnet antyder, är kuststatens kontroll begränsad till i huvudsak vissa ekonomiska funktioner, framför allt att utnyttja naturresurser i form av fiske men också mineraler, olja, gas och liknande. Botten i det här området refererar vi till som kontinentalsockeln, och den sträcker sig under både territorialhavet och den ekonomiska zonen, men den är föremål för en delvis egen rättslig regim. Utanför den ekonomiska zonen den kan då sträcka sig ut från kusten kommer det fria havet. Där har i stort sett alla stater samma rättigheter. Havet är alltså öppet och dess tillgångar är öppna. Stater förväntas samarbeta vid utnyttjandet av det, men det finns inte något företräde för någon särskild stat. I råder emellertid följande situation, nämligen att havet inte är så brett att det uppstår något fritt hav, utan hela vattenmassa är täckt av territorialhav och ekonomisk zon. Vi har också kontinentalsockel i hela . Vi har alltså inget djuphav. Det här leder till vad jag kallar för ett antal rättsliga grundförutsättningar. Även om det inte framgår av titeln på mitt anförande har jag tagit min utgångspunkt i den faktiskt planerade gasledningen i , som har diskuterats mycket . Jag kommer alltså att fokusera på den. Den planerade pipelinen i kommer enligt planerna att ha en sträckning genom den svenska ekonomiska zonen och på svenska kontinentalsockeln. Det innebär alltså att svenskt territorialvatten, det område där har långtgående jurisdiktion, inte berörs. Läggandet av en pipeline i ekonomisk zon och på kontinentalsockeln faller i sig inte under kuststatens jurisdiktion, det vill säga i det här fallet jurisdiktion. Däremot finns det vissa så att säga funktionella rättigheter som kuststaten har. Det handlar huvudsakligen om att göra en prövning utifrån miljömässiga aspekter och kunna styra hur dragningen och i viss mån utformningen av den här kabeln sker. Som säkert alla ledamöter känner till pågår det nu en prövning i det här specifika fallet. Den sker av regeringen i enlighet med lagen om kontinentalsockeln. Om det nu uppstår en skada på en sådan här gasledning i och det genererar problem i omgivningen problem i form av skada på antingen människor och egendom eller naturvärden av olika slag vad är det då för regelverk vi har att falla tillbaka på? Om vi tittar på lite mer välbekanta områden, nämligen transport av olja och i någon mån också gas, då med fartyg, ser vi att detta är väldigt väl reglerat internationellt. Här finns ett antal konventionsregimer som kanaliserar det ekonomiska ansvaret till den som äger fartyget. Det kombineras också med obligatoriska försäkringslösningar så att man ska vara säker på att kunna identifiera någon som också ska ha de ekonomiska resurserna för att täcka upp sådana skador. Det har vi sett är ett system som fungerar ganska väl. Det finns rätt stora resurser att ta av här. Ansvaret är i stort sett strikt, det vill säga man behöver inte visa att det har varit försummelse från fartygsägarens sida, utan har skadan skett ska i de flesta fall ersättning utgå. Men någon motsvarande internationell reglering för skador orsakade av pipeliner finns inte. Man kan väl säga att det här över huvud taget är ett område som har varit föremål för väldigt lite uppmärksamhet, i i stort sett ingenting, men även internationellt är det en ganska begränsat diskuterad fråga. Man kan tänka sig en analog tillämpning av reglerna om frakt med fartyg, men om till exempel skulle vilja tillämpa motsvarande regelverk på andra staters medborgare måste det i så fall ske i dialog med de staterna utifrån någon form av överenskommelse. En grundläggande skyldighet i folkrätten är att stater inte får tillåta att deras territorier eller någon under statens jurisdiktion eller kontroll handlar på ett sådant sätt att skada, åtminstone när det gäller mer omfattande skada, orsakas på andra staters territorier eller utanför någon stats territorium, till exempel i den ekonomiska zonen. Man skulle alltså kunna tänka sig, vid en sådan här storskalig olycka, att en stat skulle kunna hållas ansvarig för att man har varit försumlig i hur man har reglerat och kontrollerat dragandet eller driften av en sådan här ledning. I fallet med skulle det här vara mycket osannolikt och svårt att argumentera för juridiskt eftersom inte i grund och botten har jurisdiktion över en pipeline i sin ekonomiska zon. Vi har bara vissa funktionella rättigheter. Man kan möjligen säga att om utövat väldigt långtgående kontroll vad gäller dragningen och varit styrande för hur en kabel ska dras och utformas och det i sin tur genererar olyckor på något sätt skulle man kunna föra en sådan argumentation, men det framstår som väldigt hypotetiskt. Det är snarare de stater som har kabeln, pipelinen, i sitt territorialvatten och verkligen har kontroll som skulle kunna möta ett sådant ansvarsanspråk. Vem är det då som utövar jurisdiktion i praktiken? Ja, om en skada uppstår i den ekonomiska zonen då talar vi alltså fortfarande om skador på omgivningen, inte skador på själva pipelinen har vi inget glasklart internationellt regelverk när det gäller det vi kallar civilrättslig jurisdiktion, alltså exakt hur långt stater får utsträcka sina anspråk på att utöva jurisdiktion, till exempel i skadeståndsrättsliga frågor. Det här varierar en del mellan stater. Men det skulle sannolikt vara kontroversiellt om försökte utöva sådan jurisdiktion över effekter i den ekonomiska zonen, framför allt om de inte direkt berör svenskt liv eller svensk egendom. Gör de det finns det rätt goda grunder. Det är inte heller glasklart om man över huvud taget kan tillämpa svenska skadeståndsrättsliga regler, alltså internt i vår egen rättsordning, i den ekonomiska zonen. Det finns i havsrätten en allmän skyldighet för stater att tillhandahålla vad vi kallar för rättsmedel, alltså rättsliga instrument för de enskilda individer eller företag som har drabbats av en föroreningsskada eller motsvarande till havs. De måste kunna ha något rättsmedel i den nationella rätten. Till exempel men också andra kuststater i är alltså skyldiga att tillhandahålla sådana rättsmedel i sina nationella rättsordningar. Det innebär förstås inte att vi kan säga att de är effektiva i varje läge. Det finns också, vilket är av intresse för de stater kring som är EG-medlemmar numera alla utom , en skyldighet för oss att tillhandahålla rättsmedel när det gäller ekologiska skador, skador som uppstår på hotade eller särskilt skyddade områden eller arter enligt Natura 2000- systemet. Där måste alla stater tillhandahålla rättsliga instrument för att kunna utkräva ansvar. Vad skulle då en skada på själva pipelinen kunna leda till? Internationellt kommer jurisdiktion i det här fallet att finnas främst hos det vi kallar sändarstaten och hos mottagarstaten, det vill säga den som sänder gasen genom pipelinen och den som mottar den i andra ändan av ledningen. I det aktuella projektet i skulle det alltså vara och . Att skulle utöva jurisdiktion vid materiella skador på ledningen framstår inte som rimligt. Kostnader och kommersiella skador som skulle kunna uppstå till följd av ett brott på pipelinen får man nog betrakta som en fråga för de kommersiella Det är de som måste ha ekonomiska garantier från varandra för att kompensera sådana eventualiteter. Vi kan konstatera att det här är ett område som är ganska bristfälligt reglerat och där vi inte har så mycket tidigare erfarenheter att gå på. Vad finns det då för praktiska angreppssätt? har ett antal pipeliner som går mellan och . Där har man i varje enskilt fall tecknat ett bilateralt avtal mellan de två staterna just för att klargöra vilka jurisdiktionsprinciper som ska gälla. Inte ens där har man i och för sig lyckats räta ut alla frågetecken. Det finns fortfarande tolkningsfrågor där man är osams. I kompliceras det av att det finns stater som , där det bara är den ekonomiska zonen som berörs. Allra sist ska jag säga att de praktiska förutsättningarna för att utöva jurisdiktion och verkställa eventuella beslut också kommer att påverkas av var de kommersiella aktörerna har sin juridiska hemvist. Den som till exempel äger och driver en pipeline är i första hand föremål för kontroll i sin hemstat. Det bör man tänka på. (): Tack. Det var väldigt klargörande på många punkter, även om det också innehöll sådant som komplicerar bilden ytterligare. Vi behöver se just en sådan komplicerad bild för vårt fortsatta arbete här. Jag har en fråga som jag tror att många ställer sig. Du talade om den funktionella jurisdiktionen. Då är miljödelen väldigt naturlig för oss. Men vad finns det för ytterligare delar, och varför har man valt bort dem i det här sammanhanget? : Om jag förstod frågan rätt tror jag att svaret är följande: Över huvud taget har man lyft ut just ledningar och pipeliner från den generellt gällande regleringen av verksamheter i ekonomisk zon. Det handlar om att man har garanterat alla staters rätt att få dra ledningar och pipeliner kors och tvärs genom områden. Det gör att det så att säga inte finns något tydligt ramverk att applicera. Hade det handlat om en konstgjord ö, en oljeplattform eller annan anläggning hade det varit givet vem som hade kontroll, och då hade den staten kunnat applicera sin miljölagstiftning ganska långtgående. har man skapat en särreglering för pipeliner och kablar, och man har egentligen inte fyllt på med ordentliga regler. Man kan säga att det i mångt och mycket beror på att staterna inte har varit överens om hur man ska se på det. Man har avsiktligt lämnat ganska stora luckor i den skrivna rätten. (): Jag ville fråga om European Energy Charter. Har man där något regelverk för pipeliner? : Jag är ingen expert på European Energy Charter. Men såvitt jag vet är det som sades här tidigare huvudsakligen en fråga om investeringsskydd. Jag tror inte att de här aspekterna berörs. (): Det kanske finns någon annan som kan svara? Bo Diczfalusy: Jag har begärt ordet för att säga att jag egentligen inte kan svara på den frågan heller. Energistadgan reglerar framför allt frågor om investeringar och handel och inte den typ av frågor som har varit uppe här, alltså ansvaret för skada. (): Vi fick höra att effektiviteten i avtalen beror på var aktören har sin hemvist. Kan du nämna något land som skulle göra avtalen extremt ineffektiva? Jag tror att har sitt säte i . Påverkar det effektiviteten i de bilaterala avtalen? : Jag är ingen expert på jurisdiktionsöverenskommelser mellan gemenskapen eller och . Såvitt jag vet omfattas de av den så kallade om verkställighet och så vidare av civilrättsliga domar, så jag tror att det finns ett väl utarbetat regelverk och system för att fördela jurisdiktion och verkställa beslut mellan till exempel och liksom med kuststater vid . Däremot känner jag inte till något om relationen mellan och . (): Min första fråga var om du kunde nämna något land som till exempel skulle kunna ha sitt säte i och som skulle göra att kraften och effektiviteten i bilaterala avtal skulle vara väldigt svag. Jag förmodar att man då får välja någon form av skurkstat. : Talar vi plötsligt om i stället för om Nord Stream? Nord Stream har ju säte i såvitt jag känner till, medan är ett ryskt företag. Det finns naturligtvis mer långtgående mekanismer för exempelvis oss i att se till att juridiska beslut verkställs så länge vi håller oss inom gemenskapen eller bland gemenskapen närstående länder som . Det finns inte lika starka mekanismer när det gäller till exempel . (): Vilka problem och skillnader finns mellan de inblandade ländernas rättssystem, sätt att skriva avtal, skadeståndsrätt och sådant? Utifrån din föredragning är det ganska uppenbart att det behövs ett bilateralt avtal. Finns det tydliga skillnader mellan de inblandade staternas rättssystem i skadeståndsrätt, ansvarsfrågor och sådana saker? : Detta ligger utanför min kompetens, är jag rädd. Nationella civilrättsliga regelverk är inte min specialitet på något sätt. Jag avstår från att svara. Det blir för spekulativt. , Världsnaturfonden: Om vi efter att pipelinen Nord Stream har blivit lagd skulle bedöma att det har uppstått miljöskador, vilken möjlighet har vi att då kräva någon form av ersättning för det? : Det måste besvaras utifrån det enskilda fallet. Vilken typ av skada är det? Var har den skett? Har själva skadan uppstått på svenskt territorium, eller har den också uppstått i ekonomisk zon? Sedan måste man analysera jurisdiktionsförhållandena mellan och på ett sätt som jag inte har hunnit göra sedan jag blev tillfrågad om att komma hit. Jag kan inte svara på det. (): Vi ser att det finns många frågor som vi kanske måste återkomma till i våra interna diskussioner. Det var jätteintressant. Vi går vidare på vår dagordning till punkten Energisäkerhet i ljuset av utbud och leveranssäkerhet. Vi välkomnar , som är en av Eu- ropas ledande experter på gasfrågor. Han ska här belysa för oss strategiska ställningstaganden som påverkar EU och som tas i länder och företag som levererar gas. 4 Energisäkerhet i ljuset av utbud och leveranssäkerhet : Tack så mycket! Jag uppskattar att ni har bjudit in mig att tala i den här församlingen. Det är också en mycket intressant frågeställning.