rfr · GW0WRFR14 · 2009-10-06 00:00:00 — I går läste vi i tidningen om att kriminalvården vill ha sin egen inspektion. Jag tror att JO själv har aktualiserat frågan om en bättre tillsyn när det gäller frihetsberövanden, den sociala sidan etcetera. Detta borde kunna avlasta JO. Jag tror att många av klagomålen kan tillskrivas bristen på en ordinarie tillsyn. Däremot tror jag att har varit inne på alldeles fel väg då den i samband med de senaste JO-utredningarna och 1986 har strukit under att just klagomålen ska prioriteras och ses som det viktigaste av allt. Jag tror att vad man ska inrikta sig på är att se till att JO får resurser och arbetsmöjligheter för annan verksamhet, initiativ i form av inspektioner och projektverksamhet och vad det nu heter. KU hade jag inte tänkt säga så mycket om mot bakgrund av att det mesta kloka som kunde sägas förmodligen redan har sagts. Min huvudsynpunkt här är, som jag har sagt och skrivit , även inför utskottet självt, att jag tror att man ska kraftigt begränsa och skärpa upp verksamheten. Vidare ska man lite bättre observera förhållandet till de andra kontrollinstituten. Vi har ju misstroendeinstitutet, interpellationer och frågor. Jag kan inte underlåta att redovisa en reflexion här efter den diskussion som har varit. Två saker har alltid förvånat mig när det gäller KU. Den ena är att det bekymrar politiker mer än det bekymrar mig att det går politik i KU. Det är väl inte så förfärligt märkvärdigt? Jag har också gjort reflexionen att om alla sju riksdagspartier aspirerar på att bli regeringspartier skulle man kanske kunna komma lite längre i att enas om vad regeringen egentligen ska ha frihet att göra och vilken relationen mellan den parlamentariska kontrollen och regeringen ska vara. Man gör ibland reflexionen att det inte kan vara rimligt exempelvis att regeringen får ägna så väldigt mycket tid åt att svara på interpellationer och frågor och sedan diverse smärre saker i KU. BILAGA 6 UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 var redan inne på att man skulle kunna använda inter- pellationsinstitutet i större utsträckning, särskilt för aktuella saker. dock huvudproblemet som alla vet att interpellationerna nästan har dödats av den oerhörda användning som har skett. Varken medier eller allmänheten intresserar sig för de interpellationer som ställs. Jag har kastat fram den givet- vis i praktiken helt orealistiska tanken att man skulle kunna avskaffa interpel- lationsinstitutet i sin nuvarande utformning och i stället knyta an till en gam- mal parlamentarisk tradition som dödades av tvåkammarsystemet att man kunde göra något lite allvarligare och tyngre av interpellationerna som då kanske kunde ta upp en del av de mindre sakerna i KU. Avslutningsvis vill jag bara säga att man vid diskussioner om detta ska komma ihåg att förtroendefrågor och frågor över huvud taget är någonting av det mest centrala i det parlamentariska livet i alla länder som har ett parla- I har vi inte riktigt fått fram något institut för politiskt ansvarsutkrävande eller förtroendeomröstningar eller något sådant, och det är väl där vi har en bakgrund till KU:s problem som jag i och för sig inte tycker att man ska överdriva. Det sista jag skulle vilja säga handlar om KU:s auktoritet som ni talade om Före enkammarriksdagen, alltså , fanns ingen auk- Hade man då bett två expeditionschefer komma hit och berätta om vad man gjorde i kanslihuset med KU:s betänkanden hade de antingen sagt att man inte bryr sig om dem eller också hade man fått fara med osanning av : Tack så mycket, ! Varsågod, ärade ledamöter! Per (): En liten ordningsfråga bara: Jag tycker att den här fantastiska expertpanelen är värd en ordentlig applåd. (): Jag har en fråga till . olika former av kontrollfunktioner och institutioner här . Den fråga jag är mest intresserad av handlar om vilka för- och nackdelar det finns med att ha en rad olika kontrollfunktioner med olika perspektiv. : Frågan var alltså: Vilka fördelar respektive nackdelar finns det med olika kontrollfunktioner med delvis överlappande uppdrag? : Jag måste säga att jag aldrig har sett något egentligt problem med att kontrollerna överlappar varandra. Problemet har jag sett som att kon- trollfunktionerna i allmänhet har varit för mycket i bakgrunden i . Jag nämnde revisionen; den har haft en alldeles för liten roll i riksdagsarbetet, och det handlar ändå om väldigt centrala saker. KU har kommit fram och framåt. Jag vet inte om det har varit några bekymmer i förhållandet mellan KU och revisionen, vare sig före eller JO har berörts här tidigare. Jag kan inte se något direkt problem där. bekymmer jag ser är mellan interpellationer och andra kontrollinstrument. Man skulle ha en bättre praxis för vad man tar upp i det ena och det andra. UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 NOVEMBER 2008 BILAGA 6 2008/09:RFR14 : Det leder till frågan om uppsättningen kontrollorgan är resultatet av något slags ordnat tänkande eller resultatet av en slump? : Det beror på hur långt tillbaka i tiden man går. Det var väldigt väl uttänkt från början, 1809. Sedan är det så att en del avlider tre av de gamla instituten avled och de andra håller man kvar. Det var någon som sade att parlamentariska församlingar är väldigt konservativa. Det är nog riktigt. Det var onekligen aktuellt att avskaffa KU:s granskning. Den höll på att självdö redan i samband med representationsreformen för bortåt , och den låg lite i respirator från parlamentarismens genombrott och . Jag tror att om inte KU självt hade tagit tag i detta hade det nog varit moget för avskaffande i samband med författningsreformen. Då hade det förmodligen kunnat bli ett mer verksamt institut än det nu blev. Det blev nu mest formellt. Men någon slump är det väl inte; mera i så fall historiska slumpar att det har blivit som det är. Man har haft väldigt svårt att avskaffa någonting alls. (): Jag har några frågor och kommentarer till var och en av er. Först har vi det här kring och er rapport och de frågor ni väcker. Jag tror att vi är många som delar uppfattningen att frågorna i er rapport eller den ämbetsberättelse som ni lägger fram bör ha mycket större utrymme i arbete än vad de har fått, bland annat mot bakgrund av karaktären av det ni granskar. I många fall rör det ju sociala brister där ni har ett kontaktnät ute och frågor som vi verkligen behöver belysa på ett mycket mer konkret sätt än vad vi har gjort tidigare och än vad vi gör. Där tror jag att själv kan vara en del av orsaken; vi fångar inte upp det hela. Men jag tror också att det kan vara så att själv och ert ämbete ibland måste bli tydligare i vad ni säger om de brister ni blottlägger. måste man skrika för att höras i debatten. När det gäller inlägg vill jag fråga: Om jag förstår dig rätt när du jämför det danska och det svenska systemet så finns det både tillgångar och brister i båda systemen, men det är klart att en svensk gärna skulle vilja höra att vårt system är bättre. Vilket system tycker du, om du väger samman allt, fungerar bäst utifrån dessa utgångspunkter? Slutligen har jag en fråga till och till : Det är befriande att höra ha det här perspektivet att vår modell inte är så himla tokig och att det kanske till och med är så att vår auktoritet är större nu än vad den har varit tidigare. Det var också, tycker jag, en viktig poäng du gjorde när det gäller finansmakten. Där kan man väl bara göra en markering, och det är en passning till . Alldeles , , beslutade vi i att ge regeringen och Riksgälden mandat att binda staten vid kostnader i banksystemet halva BNP. Då kan man undra hur det egentligen står till med finansmakten i . Här antar jag att Riksre- BILAGA 6 UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 visionen får ett arbete framför sig med att gå igenom alla de beslut som reger- ing och Riksgälden faktiskt fattar i det avseendet. : Är det ytterligare någon ledamot som vill få något sagt? har ganska exakt kvar och ska då räkna in några svar här uppifrån och inte bryta mot egna regler. Per (): Jag blev lite intresserad av funderingarna kring om det är någon skillnad mellan parlament där alla partier är intresserade av regeringsmakten och hur det har varit kanske i det svenska parlamentet, där ett eller två partier alltid har stått utanför diskussionerna. Finns det något att lära av det danska parlamentet där det väl har funnits ett eller annat parti som har varit högoddsare när det gäller om de ska komma in i Finns det någon forskning eller några funderingar om detta? : I den första omgången får nu de fyra senaste möjlighet att samla ihop de frågor som har ställts till var och en. Om det därefter finns någon ytterligare här uppe som vill få något sagt kommer det att gå bra, så länge vi håller oss inom den tidsram som jag nu håller på att spräcka. : Det är klart att JO skulle kunna skrika i sina beslut i stället för att använda det mer vanliga lågmälda juristspråket. då åstadkomma något mer. Men min poäng som jag har försökt göra är att alla beslut räknas. är inte bara ämbetsberättelsen som säger någonting om tillståndet i förvalt- ningen, utan alla JO:s beslut ger en samlad bild av tillståndet i förvaltningen och borde användas som upplysningskälla av ledamöter. : När det gäller frågan om finansmakten och den senaste pro- positionen innebär detta naturligtvis en väldigt långtgående delegering till regeringen, och det är något som vi kommer att följa. Vi följer det både inom ramen för den årliga revisionen när vi granskar vad , Riksgälden och gör, men vi kommer naturligtvis särskilt också att titta på detta. Konstigt vore det väl annars. Vi i vill gärna framställa oss själva som landet Lagom. som någonstans mittemellan, men när det gäller hela den ekonomiska styr- ningen har vi en extremt långtgående delegering. Vi har stora självständiga myndigheter som i princip får en påse pengar, ett regleringsbrev och ett lycka Sedan ägnar sig regeringen förhoppningsvis en del åt uppföljning och vad som kommer ut i andra ändan, men min erfarenhet både från och från är att ska man få någon ordentlig stuns i det här arbetet så måste det finnas en efterfrågan på resultat från , annars kommer detta aldrig att komma tillräckligt långt upp på dagordningen på statsrådens agenda eller när det gäller arbetet i . alltså en oerhört viktig roll att fylla. : Vilket system är bäst? Det kan man nog inte svara på eftersom de system man har, som någon var inne på, ju har vuxit fram histo- Det finns sådana som det svenska systemet som har vuxit fram före parlamentarisk tid, alltså 1809, innan man hade parlamentarismen. UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 NOVEMBER 2008 BILAGA 6 2008/09:RFR14 det på grund av dessa mycket gamla rötter som det svenska systemet ser ut som det gör. I råder det enighet bland politikerna om att folketingsutskott inte ska genomföra några större granskningsundersökningar. Senast detta underströks var i Betaenkning om Undersögelseorganer, betänkande nummer 1315 . Jag satt själv med i kommissionen som utarbetade betänkandet. I betänkandet skrev vi att politikerna i inte är lämpade att arbeta med granskningsundersökningar. Detta instämde folketingspolitiker i när betänkandet blev offentliggjort. Men att det danska systemet är bra är jag inte så säker på. Det har gått inflation i undersökningar i . Det går nästan inte i utan att ett eller annat politiskt parti kräver en undersökning. ordnade den borgerliga regeringen nästan 20 undersökningar. De flesta av dem var sakligt grundade, men i realiteten var det ett politiskt behov, alltså ett sätt att föra politik via juridiska undersökningar. När delar av oppositionen inte kunde samla en majoritet i för en misstroendeförklaring kunde man försöka skapa grundval för kritik, och kanske senare till en misstroendeförklaring, genom att kräva granskning av en massa saker Jag vet inte om det svenska systemet på något sätt liknar det danska i verkligheten. Men när det gäller det formella ser det svenska mycket annorlunda ut. Den stora skillnaden mellan det danska och det svenska systemet är att vi ju har ministerstyre. I är en minister mycket ofta inblandad i förvaltningens konkreta beslut. Det gör att det ligger mycket nära att oppositionen i kräver granskningar. Det medför en intensiv kamp. I morse såg jag till exempel att flera partier i danska kräver undersökning av integrationsministern. Hon har nämligen kritiserats av ombudsman för att ha felinformerat befolkningen om reglerna för uppehållstillstånd och hur många veckor man ska bo i för att få uppehållstillstånd i . Ombudsmannen säger att hon har felinformerat. Om en sådan undersökning sätts i gång, kan den komma att användas av oppositionen för att hänga ut ministrar och för att skapa svårigheter för regeringen. Det är inget bra sätt att föra politik på. : Tack så mycket! , har du något trettiosekundersuttalande som du vill göra? : Jag har bara en kommentar. I riksdagsordningen står det att utskotten ska ägna sig åt uppföljning och utvärdering, så egentligen är det bara att sätta i gång. Det finns dessutom pengar avsatta. Det är inget beslutsproblem eller ordningsproblem på det sättet. har väl gått, men jag vill säga något om också, nämligen att problemet väl har varit att det är omöjligt att hålla en seriös riksdagsdebatt om ett revisionsyttrande eller om ett verk som lyder under regeringen utan att regeringen som är ansvarig för det har kommenterat det. har jag förstått att man är på väg att lösa det problemet på ett bättre sätt, men det upplägg som har varit var ju alla partier överens om. BILAGA 6 UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 : Jag hade samma sak om uppföljning och utvärdering som Gö- ran, men det faktum att man trots att man har möjligheten och pengarna inte gör det måste ändå föranleda att man funderar på vad det är som gör att man inte gör det. Min hälsning är alltså att gå hem och fundera på det. Min andra synpunkt handlar också om att mycket mer använda sig av JO : Då har för avslutande ord på vägen till oss alla! : Det låter väldigt seriöst. Den fråga som inte har fått någon kommentar var den Per tog upp: om det har någon betydelse att alla riksdagspartier har aspirationer på att bli regeringspartier. Jag kan inte uttala mig vetenskapligt om det med någon större auktoritet, men jag har alltid haft en föreställning att det har en väsentlig betydelse. Jag tog stort intryck av ett resonemang som jag hade med finska vänner och kolleger. påpekade att deras koalitionssystem, där olika partier ständigt är i armkrok med varandra i regeringen och man växlar hit och dit, delvis lade sordin på den politiska debatten och även återverkar på kontrollen i . vet jag inte om de har ett kontrollsystem liknande vårt, men jag tror att de parlamentariska politiska realiteterna är en avgörande faktor i alla sådana här sammanhang, och det är därför jag inte är så generad av att det kommer in lite politik i KU. Däremot vet jag inte det var nu så pass länge sedan jag tjänstgjorde i om tanken, som lite motsvarar det danska systemet, att alla ut- skott ska hålla på med någon del av kontrollfunktionen, passar det svenska Det blir som jag minns och har erfarit det en viss omläggning av riksdagsarbetet som jag inte riktigt vet om den passar den svenska mentalite- Jag tror att man tills vidare bara kan önska att kontrollapparaten över hu- vud taget, i den ena formen eller den andra, får en bättre aktualitet men samti- digt inom vettiga gränser. : Tack, ! Jag tackar er alla och lämnar ordet till (), ordförande i : Att som riksdagsledamot sitta i konstitu- tionsutskottet är speciellt, och det kan till och med sägas vara lite kluvet. ena sidan är vi, precis som har sagts här tidigare, politiker med våra åsikter om vad som är rätt och fel utifrån den övertygelse vi har. Vi har också fått ett mandat från våra väljare som vi vill fullfölja. Å andra sidan ska vi i utskottets granskning göra en mer eller mindre strikt tolkning av lagstiftningen i förhål- lande till regeringens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Var och en kan förstå att det mot denna bakgrund behövs diskussioner kring hur arbete med granskningarna ska bedrivas, men också kring hur lagstiftningen ska tolkas. Besluten och arbetet i övrigt i utskottet leder fram till en praxis som i sin tur självfallet också kan bli före- mål för olika tolkningar. UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 NOVEMBER 2008 BILAGA 6 2008/09:RFR14 Med en knapphändig lagtext är det också viktigt att vi anpassar praxis efter de nya förhållanden som kan framkomma eller som uppstår. Att skapa ny praxis behöver inte vara och är inte okontroversiellt. Att bryta åsikter om detta är ett viktigt led i att genomföra vårt uppdrag enligt grundlagen. Det kan kanske vara lätt att tro att utskottets arbete bedrivs på ett visst sätt om man tillhör regeringsunderlaget och på ett annat sätt om man är i opposition. Men som har konstaterats ger inte grundlagen uttryck för en sådan skillnad. Där är uppdraget lika för alla. I själva verket är det ändå så, och jag anser att det ligger ett särskilt ansvar på dem som tillhör ett parti som är i regeringsställning eller har varit det. Man måste våga att objektivt och kritiskt granska sina egna partikamrater, annars kan inte utskottet fullfölja sin roll, och en enhetlig praxis kan heller inte utvecklas. Det är också grundläggande, tycker jag, att partierna och deras ledningar är införstådda med och också accepterar den roll som spelar. Mot den bakgrund jag nu har tecknat är det inte förvånande att någon av oss ibland tycker att någon annan inte förmår hålla balansen i den här prövningen. Detta tycker jag också är en viktig debatt, men det är angeläget att den förs utifrån de förutsättningar som gäller för utskottets arbete och ingenting annat. Hur flyttar man fram positionerna? Hur utvecklar vi granskningsarbetet och vår förmåga att tolka lagstiftningen? Jag tror för min del inte på någon ytterligare reglering av uppdraget eller försök att skriva varandra på näsan hur man ska uppföra sig. I den politiska miljö där vi alla verkar kan det närmast bli en mission för några. I stället är det bra med den här typen av sammankomster där vi får möjlighet att känna på varandras argument och ståndpunkter. Sedan får vi höra hur utskottets arbete uppfattas i andras ögon och öron. Hos oss ledamöter kommer det här förhoppningsvis att leda till eftertanke, reflexion och överväganden kanske också dämpa behovet av känslosvall och olika utspel. Uppdraget från våra väljare kan vi naturligtvis inte släppa. Vi är och förblir politiker, som inte bara har rätt att ha åsikter utan också en skyldighet gentemot våra väljare att ha det. Med dessa ord skulle jag vilja tacka framför allt panelen och vår moderator för ett fantastiskt fint arbete. Tack för att ni har hjälpt oss i att något mer förstå vårt konstitutionella uppdrag. Vi tar det med oss i vårt fortsatta arbete. Det har varit viktigt för oss att få sätta in detta i ett perspektiv som vi alltför sällan får ta del av. Ett stort tack också till utskottets kanslichef och medarbetare, som har gjort ett enastående arbete med att arrangera seminariet. Ett varmt tack till er alla för att ni har deltagit . Sammanträdet är härmed avslutat. JO och tjänstemännen. En laghistorisk studie. Ministern och makten. I: Maktbalans och kontrollmakt. händelser, idéer och författningsverk i ett tvåhundraårigt perspektiv , , ). riksdag, 2009, s. 279 f. Samhälle och riksdag, 2. 1966, s. 155 f. Vissa frågor med anknytning till de s.k. tsunamibanden; kritik mot för att en framställning om att få ut allmänna handlingar inte prövats skyndsamt. Beslut av , . (Dnr 342-2008, 3415-2008.) , , , , . Den konstitutionella revolutionen. 2001, s. 165 f. Brusewitz, Axel. riksdag, 15. 1938, s. 25 f. Några reflexioner angående granskning av regeringen. I: Makt utan motvikt. Om demokrati och konstitutionalism (red. , , , , ). 1999, s. 25 f. granskning av regeringens agerande i samband med tsunamikatastrofen i . Vilka slutsatser kan dras för del? Förvaltningsrättslig tidskrift 2006, s. 255 f. granskning av regeringen. I: Statsvetenskapens mångfald. till (red. Stenelo, ). 1987, s. 67 f. I: : tretton ledamöters hågkomster (red. 1996, s. 58 f. I: Brobyggare. En vänbok till (red. , m.fl.). 1997, s. 319 f. Ny inriktning av granskningsverksamhet, Förvaltningsrättslig tidskrift 1968, s. 287 f. Lydnadsplikt, självständighet och ministerstyre. I: till (red. , , ). 2008, s. 145 f. Kommissioner och andra undersökande utredningar en utflykt i gränsmarkerna mellan politik och juridik. I: till (red. 1999, s. 143 f. , , , , , , , , . Grundlagarna: regeringsformen, successionsordningen, riksdagsordningen. 2 uppl., 2006, s. 524 f. , , (reviderad av , , ). 13 uppl., 2003, s. 226 f. 19712002: Enkammartiden. riksdag, 2005. Förvaltningens självständighet och förbudet mot ministerstyre: en analys av betänkanden . I: God förvaltning ideal och praktik (red. De Lege, i . 2006, s. 163 f. KU:s granskning juridik eller politik? Utredningar från 1995/96:URD2. Kontrollmakten och JO . Utredningar från 2003/04:URD8. Regeringsmakt och kontrollmakt. Rapporter från 2005/06:RFR4. Praxis i dechargeärenden. Statsvetenskaplig tidskrift 1964, s. 393 f. Kontrollmakten i 12 kap. regeringsformen några reflektioner. I: till . 1999, s. 205 f. 2006, s. 253 f. Statsvetenskaplig tidskrift 1951, s. 13 f. KU före KU. I: Maktbalans och kontrollmakt. händelser, idéer och författningsverk i ett tvåhundraårigt perspektiv (red. , , ). riksdag, 2009, s. 243 f. En egenartad praxis i (ang. förtroendeuttalande under dechargegranskningen). Statsvetenskapligt tidskrift 1963, s. 521 f. I: Makt: om demokratiska underskott (red. Rankka, , ). 2006, s. 87 f. Den offentliga makten. , , Hans. grundlagar och tillhörande författningar med förklaringar. 12 uppl., 1980, s. 313 f. Kontrollmakten svenska författning. 1988, s. 676 f (omtryckt i Författning i utveckling, 1998, s. 205 f). granskning juridik och politik. Rättsvetenskapliga studier tillägnade av professorskolleger i (red. Jareborg, ). De Lege, i . 1996, s. 275 f. Författning i utveckling. I: Svensk författningspolitik (red. , , ). 2003, s. 239 f. Hur kan regeringsformens rättsstatsprofil stärkas? Våra rättigheter V. I: Rättighetsperspektiv till minne av . Rättsfonden , s. 138 f. Statsrådens ansvar och kontrollen av regeringen. I: till (red. , , ). 2008, s. 507 f. Perspektiv på kontrollmakten. I: till (red. Frändberg, m.fl.). 2008, s. 235 f. KU som offentlig utfrågare. 1990, s. 232 f. Studier över dechargeförfarande. Några spörsmål i anknytning till senare praxis. riksdag, 11, 1934. En sen men angenäm bekantskap. I: till (red. , , ). 2008, s. 535 f. , , , , . granskning av regeringens krisberedskap och krishantering i samband med flodvågskatastrofen 2004 en replik till . Förvaltningsrättslig tidskrift 2008, s. 401 f. Rättslig kontroll av den styrande makten. I: Regeringsrätten (under tryckning). Wockelberg, , . om bruk och missbruk av KU. I: Statsvetare ifrågasätter (sammanställd av , m.fl.). Acta Universitatis Upsaliensis. Skrifter utgivna av i , 170. 2008, s. 299 f. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skattekonkurrensen den Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en uppfölj- Regeringsmakt och kontrollmakt. Offentligt seminarium anordnat av Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser uppföljning av det multilaterala utvecklingssamar- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde