rfr · GW0WRFR13 · 2009-06-01 00:00:00 — Bland annat har införandet av kostnadshyror lett till ökad ömsesidig förståelse. Gruppen noterar att det pågår ett fortsatt arbete med dessa frågor, inte minst inom SFV, och välkomnar fortsatta initiativ från SFV i syfte att öka samverkan och samarbetet mellan hyresvärd och hyresgäst. Det är viktigt att det förbättrade samarbetet och den ökade insynen kan bibehållas. Regeringen bör arbeta för att främja de positiva effekter som kostnadshyresprincipen har haft på samarbetet mellan hyresvärd och hyresgäster. Hyresgästernas möjlighet till insyn måste bibehållas och utvecklas, även i de fall som marknadshyra används. Stöd i lokalförsörjnings- och hyresförhandlingsfrågor har tidigare ifrågasatt om det är en rimlig ordning att kulturinstitutioner förutsätts kunna uppträda som jämbördiga motparter i hyresför- 9 GRUPPENS SLUTSATSER OCH FÖRSLAG handlingar med SFV. Gruppen konstaterar att när det gäller hyresgästernas situation i hyresförhandlingar finns det en naturlig målkonflikt mellan hyresvärd och hyresgäst. Hyresförhandlingar är dessutom alltid svåra att genomföra. Av uppföljningen framgår att hyresgästerna ofta behöver stöd, men att det för kulturinstitutionernas del är oklart vilket stöd som t.ex. ESV kan ge. Efter ett tillkännagivande från har ESV fått ett utökat uppdrag. Uppföljningen visar dock att det finns behov av att förtydliga och utöka ESV:s roll när det gäller stödet till myndigheter i lokalförsörjnings- och hyresförhandlingsfrågor. Gruppen har i uppföljningen undersökt i vilken grad som kulturinstitutionerna sinsemellan samverkar i lokal- och hyresfrågor. Sådant samarbete är mycket begränsat. Enligt gruppens bedömning bör regeringen följa frågan hur samarbetet mellan institutionerna kan ökas. Formerna för ett sådant samarbete kan naturligtvis diskuteras, men en naturlig utgångspunkt för museerna torde vara de förslag som museikoordinatorn har lämnat till regeringen. Gruppen utgår från att denna fråga ingår i regeringens fortsatta beredning av museikoordinatorns förslag. Uppföljningen visar att det finns en stark koppling mellan lokalfrågor och miljö- och tillgänglighetsaspekter. Miljö- och tillgänglighetsfrågor kommer naturligt upp i samband med t.ex. ombyggnad av lokaler. Gruppen konstaterar att både SFV och kulturinstitutionerna arbetar med dessa frågor. Gruppen vill betona att både miljö och tillgänglighet är mycket viktiga frågor, inte minst inom kulturområdet, och att det är angeläget att ger en tydlig återkoppling till myndigheterna i arbetet med miljö- och tillgänglighetsfrågor, inte minst inom ramen för mål- och resultatdialogen med myndigheterna. Det är vidare viktigt att kulturinstitutionerna ges incitament att fortsätta arbetet för en långsiktigt hållbar utveckling, både vad gäller miljö- och tillgänglighetsaspekter. Viktigt är i det sammanhanget att finna former för att exempelvis spara energi för belysning och uppvärmning av lokaler. vill gruppen peka på att miljö- och tillgänglighetskrav medför ökade kostnader och särskilt för dem som har lokaler i äldre byggnader och byggnadsminnen. Att åtgärda miljö- och tillgänglighetsproblem där kan vara förenat med höga kostnader, vilket blir särskilt påtagligt för de äldre kulturbyggnader där underhållet kan ha varit eftersatt. Fortsatt uppföljning och utvärdering Gruppen vill slutligen framhålla vikten av att de olika frågor som har lyfts fram i denna uppföljning fortsättningsvis uppmärksammas. Enligt gruppens mening framstår det som naturligt att regeringen återkommer till och redovisar vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av uppföljning- 9 GRUPPENS SLUTSATSER OCH FÖRSLAG en samt att resultaten fortsättningsvis följs upp och återkommande redovisas i regeringens årliga resultatredovisning i budgetpropositionen. Gruppens slutsatser och förslag Mot bakgrund av det som har framkommit i denna uppföljning anser gruppen sammanfattningsvis följande. -Pris- och löneomräkning av lokalkostnaderna har på kulturområdet fått en del negativa konsekvenser eftersom dessa lokaler kom in sent i systemet och i flera fall med hyror som låg långt under vad som kan anses motsvara en marknadsmässig hyra. Varje fortsatt hyreshöjning i syfte att komma upp till en tänkt marknadsnivå innebär att kulturinstitutionernas tillgängliga medel för att bedriva verksamhet successivt urholkas. Detta är ett problem som måste lösas på ett långsiktigt hållbart sätt, i första hand genom mer generella åtgärder. Det kan ske antingen genom en kostnadsneutral engångsanpassning av hyresnivåer och anslag eller genom att nuvarande hyresnivåer för ändamålslokalerna fortsättningsvis betraktas som marknadsmässiga. En mindre långtgående lösning är att i enlighet med SFV:s förslag införa en spärr som hindrar att en myndighet får minskad hyreskompensation som hyran räknas upp. I andra hand kan problemen lösas genom att åtgärder vidtas i de enskilda fall då problem uppstår. -Många av de byggnader som hyrs av statliga teatrar och museer är byggnadsminnesförklarade, vilket ställer höga krav på att underhållet genomförs på en kvalificerad antikvarisk nivå. Varken SFV eller verkets hyresgäster får något statligt bidrag för att täcka de antikvariska merkostnaderna. konstaterar gruppen att statliga bidrag utgår för underhåll av bl.a. kyrkor och SFV:s bidragsfastigheter. Det bör därför skyndsamt belysas vilken effekt som SFV:s antikvariska merkostnader har på lokalkostnaderna inom musei- och teaterområdet och om de berörda institutionerna får bära sådana kostnader som inte belastar andra hyresgäster. -I de fall där kostnadshyra används bör regeringen vidta åtgärder för att säkerställa att underhållet av våra kulturlokaler hålls på en väl avvägd nivå. De stora variationer i hyreskostnader mellan åren som denna hyressättningsprincip kan ge upphov till bör utjämnas genom bättre möjlighet till anslagssparande eller på annat sätt rätt att fondera medel för framtida underhåll. Även SFV bör kunna fördela större underhållskostnader i syfte att hålla hyran på en jämnare nivå. Dessutom bör regeringen göra klart för alla berörda parter vem som bär ansvaret för finansieringen av det eftersatta underhållet. Regeringen måste även lösa de problem med dubbel hyra som uppstår när institutioner med kostnadshyra måste evakueras från lokaler i samband med ombyggnationer. -Miljö- och tillgänglighetsfrågor har en stark påverkan på lokalfrågor och lokalkostnader. Kulturinstitutionerna bör ges incitament som främjar satsningar på en långsiktigt hållbar utveckling, både vad gäller miljö- och tillgänglighetsaspekter. måste det beaktas att det kan vara förenat 9 GRUPPENS SLUTSATSER OCH FÖRSLAG med höga kostnader att åtgärda miljö- och tillgänglighetsproblem i kulturlokaler, inte minst när det gäller äldre byggnader och byggnadsminnen med eftersatt underhåll. -SFV:s administrationskostnader har successivt ökat. Regeringen bör i sin dialog med SFV uppmärksamma de administrativa kostnadernas fortsatta utveckling och vikten av effektivitet i fastighetsförvaltningen. Det bör tydliggöras vad som ingår i SFV:s administrativa kostnader, och hur ökningen av dem kan begränsas. -Regeringen bör förtydliga och utöka ESV:s roll när det gäller stödet till myndigheter i hyresförhandlingar och andra lokalförsörjningsfrågor. De positiva effekter som kostnadshyresprincipen har haft på samarbetet mellan SFV och hyresgäster bör utvecklas och hyresgästernas möjlighet till insyn bibehållas och fördjupas, även i de fall marknadshyra används. -Regeringen bör återkomma till och i budgetpropositionen redovisa vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av denna uppföljning. Akademiska Hus (2009) Årsredovisning 2008. 1991/92:FiU8 Den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. (prop. 1991/92:44). 1992/93:FiU8 Ny organisation för förvaltning av statens fastigheter och lokaler m.m. 1996/97:FiU8 Myndigheternas lokalförsörjning. 1997/98:FiU25 Statlig fastighetsförvaltning och lokalförsörjning, m.m. (prop. 1997/98:137). 1998/99:KrU6 Museifrågor m.m. 1999/2000:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2000/01:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2001/02:FiU14 revisorers förslag angående Statens ändamålsfastigheter hyressättning och förvaltning (försl. 2001/02:RR12). 2004/05:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2004/05:1). 2005/06:KU21 i en ny tid. 2005/06:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2005/06:1). 2005/06:KrU27 Pris- och löneomräkningsfrågor. 2006/07:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2007/08:KU21 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. 2007/08:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2007/08:1). Dir. 1996:21 Utvärdering av ombildningen av , m.m. Dir. 2002:116 för översyn av hyressättning av vissa ändamålsfastigheter inom statlig förvaltning, m.m. Dir. 2007:22 Koordinator för museisektorn. Dir. 2007:99 Kulturpolitikens inriktning och arbetsformer. Dir. 2008:10 Tilläggsdirektiv till Koordinator för museisektorn. 2008/09:RFR13 REFERENSER Dir. 2009:45 Översyn av statens fastighetsförvaltning. Dir. 2009:46 Översyn av förordningarna om statens fastighetsförvaltning. (2007) Beskrivning av ESV:s uppdrag att redovisa underlag för prisomräkning av lokalkostnadsdelen i anslagsbaserna. Pm , rev. (2006) Statlig lokalförsörjning. (2007) Statens verksamhetskostnader i nyckeltal. (2008a) Förstudie om ramavtal med konsulter inom lokalförsörjningsområdet. (2008b) Lokalplanering. (2008c) Hyresjuridik. (2009) Redovisning av underlag för prisomräkning av lokalkostnadsdelen i anslagsbaserna för samt reviderat underlag för . Dnr 44-25/2009. (2008) Årsfakta . Framställning 2005/06:RS3 i en ny tid. (2009) Redovisning av det särskilda ansvaret som sektorsmyndighet inom handikappområdet. Dnr KUR 2008/6116, . Museikoordinatorn (2007) Lägesrapport rörande uppdraget som Koordinator för museisektorn. (2008) Myndigheter för hållbar utveckling. Miljöledningssystem i myndigheter 2007. Operan (2008) Årsredovisning 2007. 1991/92:44 Riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. 1992/93:37 Proposition om ny organisation för förvaltning av statens fastigheter och lokaler, m.m. 1997/98:137 Förvaltning av statens fastigheter och statliga myndigheters lokalförsörjning, m.m. 1999/2000:1 Budgetpropositionen . 2000/01:1 Budgetpropositionen . 2001/02:1 Budgetpropositionen . 2002/03:1 Budgetpropositionen . 2003/04:1 Budgetpropositionen . REFERENSER 2008/09:RFR13 2004/05:1 Budgetpropositionen . 2005/06:1 Budgetpropositionen . 2007/08:1 Budgetpropositionen . 2008/09:1 Budgetpropositionen . Rapport från 2005/06:RFR5 Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser. Regeringsbeslut Uppdrag att omförhandla vissa hyresavtal, m.m. (Fi2001/2696). Regeringsbeslut Nedskrivning av fastighetskapitalet för fem kulturfastigheter. (Fi2002/2905). Regeringsbeslut Metod för sammanställning och beräkning av underlag för prisomräkning av lokalkostnadsdelarna i anslag. (Fi2003/3033). Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende . (Fi2007/5529 och 10043). Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende . (Fi2008/8249). Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende . (Fi2007/8233, Fi2008/8249). (2003) Pris- och löneomräkningen (PLO) Så funkar det. (2008a) Bakgrund till den kyrkoantikvariska ersättningen. (2008b) Kyrkoantikvarisk ersättning 20022008 effekter för vården och bevarandet av det kyrkliga kulturarvet. Redovisning av regeringsuppdrag. revisorer, förslag till 1995/96:RR11 revisorers förslag angående myndigheternas lokalförsörjning. revisorer, förstudie /01:12 Kulturinstitutionernas hyror. revisorer, förslag till 2001/02:RR12 revisorers förslag angående statens ändamålsfastigheter hyressättning och förvaltning. 2006/07:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. 2007/08:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. 2008/09:RFR13 REFERENSER 2007/08:120 redogörelse för företag med statligt ägande. SOU 1996:187 Statens ändamålsfastigheter, princip för förvaltning och hyressättning. SOU 1997:96 Lokalförsörjning och fastighetsägande, en utvärdering av statens fastighetsorganisation. SOU 2004:28 Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader. SOU 2008:104 Självständiga lärosäten. SOU 2009:15 Kraftsamling! Museisamverkan ger resultat. SOU 2009:16 Betänkande av . Specialfastigheter (2009) Årsredovisning 2008. (20002008) Årsredovisningar. (2004) betänkande SOU 2004:28. Dnr 62-1291/04. (2004) Styrande dokument beslutat av GD. Hyror och arrenden. PM , dnr. 64-2739/03. (2007) Musei- och teaterhyror. (2008) Budgetunderlag avseende 20092011. Dnr 652- 215/08, . (2009) Budgetunderlag avseende 20102012. Dnr 652- 631/09, . Statens museer för världskultur (2007) Sänkt statsanslag en hyresföljetong för Statens museer för världskultur. Brev (dnr 21/2007). (2008) Årsredovisning 2007. Tyrés Temaplan (2009) NKI-mätning 2009. 1991/92:KrU2y Riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. 1992/93:KrU4y Ny organisation för förvaltning av statens fastigheter och lokaler, m.m. 1997/98:KrU3y Förvaltning av statens fastigheter och statliga myndigheters lokalförsörjning, m.m. 2006/07:KrU3y Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. REFERENSER 2008/09:RFR13 Information och intervjuer m.m. Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Koordinator för museisektorn. Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Livrustkammaren och med Stiftelsen . Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Pm angående kostnadsbaserad hyra för . Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . E-brev , och . E-brev 2009- 04-08. Statens museer för världskultur. Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning 1 § Denna förordning gäller för myndigheter under regeringen. För affärsverken gäller dock inte 9 § andra och fjärde styckena samt 10 §. 2 § En myndighet som enligt beslut av regeringen ska fördela medel från ett anslag till en annan statlig myndighet får överlåta ansvar och befogenheter enligt denna förordning till den mottagande myndigheten. 3 § Med lokalförsörjning avses i denna förordning åtgärder för att, genom hyra eller arrende, förse en myndighet med lokaler, mark och anläggningar för myndighetens verksamhet. 4 § Bestämmelser om förvaltning av fast egendom som tillhör staten finns i förordningen (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter, m.m. 4 a § Att erbjuder myndigheter stöd i lokalförsörjningsfrågor framgår av förordningen (2007:761) med instruktion för . 5 § Har upphävts. 6 § Varje myndighet ansvarar för hur de lokaler som den disponerar används. Myndigheten företräder därvid staten som arbetsgivare i frågor enligt arbetsmiljölagstiftningen. Den företräder också staten som lokalhyresgäst eller arrendator i frågor enligt jordabalken. 7 § Varje myndighet ska lämna uppgifter om ingångna hyresavtal och om förändringar i dessa till . Skyldigheten enligt första stycket gäller inte uppgifter som omfattas av sekretess. 7 a § Bestämmelser om hur en myndighet ska redovisa förväntade större förändringar i sitt behov av lokaler finns i 9 kap. 3 a § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 8 § Inom ramen för vad regeringen beslutat i fråga om lokalisering av myndigheten och med de begränsningar som följer av 9 och 10 §§, får varje myndighet besluta om sin egen lokalförsörjning. FÖRORDNINGAR BILAGA 1 2008/09:RFR13 9 § Inom ramen för de resurser som myndigheten förfogar över får en myndighet ingå de hyres- och arrendeavtal som myndigheten behöver för sin verksamhet. Andra myndigheter än universitet och högskolor får ingå sådana avtal med en längre löptid än endast efter regeringens medgivande till löptiden. Har avtalet en kortare löptid än , krävs i stället regeringens medgivande till den ekonomiska förpliktelsen om resultatet vid en beräkning enligt följande formel blir större än 6: [(a x z) + b] / a där a = hyres- eller arrendekostnaden , z = den avtalade löptiden , och b = övriga kostnadsåtaganden i avtalet. Universitet och högskolor får ingå sådana avtal med en längre löptid än endast efter regeringens medgivande till löptiden. Har avtalet en kortare löptid än , krävs i stället regeringens medgivande till den ekonomiska förpliktelsen om resultatet vid en beräkning enligt formeln i andra stycket blir större än 10. Detsamma gäller myndigheter som enligt beslut av regeringen är huvudman för högre utbildning och forskning, när de ingår avtal om lokaler m.m. för den verksamheten. Myndigheten ska inhämta yttrande från om sådana hyresavtal som kräver regeringens medgivande. 9 a § En myndighet får inte ingå hyresavtal för bostadslägenhet i syfte att upplåta lägenheten i andra hand för att förse någon enskild med bostad. Första stycket gäller inte 1. universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434) och som upplåter bostadslägenhet till a) utländska studenter inom utbytesprogram med andra länder, eller b) gästforskare vid eller högskolan, under förutsättning att de inte är anställda där, 2. utlandsmyndigheter, eller 3. om något annat följer av lag eller annan författning eller om regeringen i ett enskilt fall beslutat annat. 10 § Om en planerad lokalförändring förutsätter ökad tilldelning av anslagsmedel, höjning av avgifter eller motsvarande får myndigheten besluta om förändringen endast efter medgivande av regeringen. Begäran om sådant medgivande ska ges in när myndigheten lämnar sitt budgetunderlag till regeringen. 10 a § Att samlar in och tillhandahåller uppgifter om den statliga lokalförsörjningen framgår av förordningen (2007:761) med instruktion för . 11 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. 12 § får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av 7 § första stycket. 2008/09:RFR13 BILAGA 1 FÖRORDNINGAR Förordningen (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter m.m. 1 § Denna förordning gäller för myndigheter under regeringen. För affärsverken gäller dock inte 9 och 10 §§. 2 § Med fastighetsförvaltning avses i denna förordning ansvar för förvärv, upplåtelse, drift och underhåll samt avyttring av fast egendom för statens räkning. Med fast egendom avses även tomträtt samt byggnad och anläggning som är lös egendom. 3 § Regeringen beslutar vilka myndigheter som skall förvalta fastigheter. Fast egendom får inte förvärvas och förvaltas av andra än fastighetsförvaltande myndigheter. En myndighet får inte ingå hyrköpsavtal och andra liknande avtal som avser fast egendom utan regeringens medgivande. 3 a § En myndighet får inte förvalta bostäder för uthyrningsändamål. Första stycket gäller inte 1. när en fastighet eller byggnad som förvaltas av myndigheten innehåller bostad som inte kan avskiljas från fastigheten eller byggnaden i övrigt, 2. för utlandsmyndigheter. 4 § Regeringen fastställer förvaltningsuppdragets omfattning för varje fastighetsförvaltande myndighet. 5 § Varje myndighet skall upprätta och fortlöpande hålla en förteckning över de förvaltningsobjekt som ingår i förvaltningsuppdraget aktuell (objektförteckning). 6 § I fråga om de objekt som ingår i förvaltningsuppdraget företräder myndigheten staten dels som fastighetsägare, dels som byggherre enligt (1987:10). 7 § Varje fastighet skall förvaltas på ett för staten ekonomiskt effektivt sätt så att tillgångarnas värde bibehålls och om möjligt ökas. 7 a § För förvaltningen av vissa kulturhistoriskt värdefulla fastigheter finns särskilda bestämmelser i 16 § förordningen (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m.m. 8 § Varje myndighet skall upprätta och fortlöpande hålla en plan över förvärv, nybyggnader och ombyggnader av fast egendom inom ramen för myndighetens förvaltningsuppdrag aktuell (investeringsplan). 9 § I investeringsplanen skall samtliga investeringsprojekt med en beräknad kostnad som överstiger redovisas. FÖRORDNINGAR BILAGA 1 2008/09:RFR13 10 § Inom ramen för sitt förvaltningsuppdrag och inom ramen för de ekonomiska resurser som myndigheten förfogar över får en myndighet besluta om investeringar när den beräknade investeringskostnaden inte överstiger per projekt. Om den beräknade kostnaden överstiger skall myndigheten överlämna frågan till regeringens prövning. 11 § Har upphävts. 12 § En fastighetsförvaltande myndighet får upplåta mark och lokaler till statliga eller kommunala myndigheter eller till enskilda. Sådana upplåtelser skall ske på marknadsmässiga villkor. Om ersättningen inte kan fastställas på marknadsmässig grund skall den fastställas efter vad som kan anses skäligt. Hänsyn bör därvid tas till sådana faktorer som fastighetens särskilda karaktär samt dess ekonomiska och tekniska livslängd. 13 § Varje myndighet skall upprätta och fortlöpande hålla en plan för drift och underhåll av de fastigheter som ingår i förvaltningsuppdraget aktuell (förvaltningsplan). 14 § Varje fastighetsförvaltande myndighet skall upprätta och fortlöpande hålla aktuell en plan för försäljning eller annan avyttring av sådana fastigheter som inte behövs för statlig verksamhet och som inte av andra särskilda skäl bör vara kvar i statens ägo (avyttringsplan). 15 § För avyttring av fastigheter gäller förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom, m.m. 16 § Efter medgivande av regeringen får förvaltningsansvaret för en fastighet föras över från en fastighetsförvaltande myndighet till en annan. Om överföringen sker mellan två affärsverk eller mellan ett affärsverk och en förvaltningsmyndighet skall överföringen ske på marknadsmässiga villkor. En överföring mellan två förvaltningsmyndigheter skall ske till bokfört värde. 17 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. En statlig myndighet som före ikraftträdandet av denna förordning har mottagit en fastighet som donation och som vid ikraftträdandet ansvarar för förvaltningen av fastigheten för statens räkning, skall även i fortsättningen, till dess annat beslutas, ha det ansvaret. 2008/09:RFR13 BILAGA 1 FÖRORDNINGAR Förordning (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m.m. 1 § En byggnad som tillhör staten får förklaras för statligt byggnadsminne, om den är synnerligen märklig genom sitt kulturhistoriska värde eller ingår i ett kulturhistoriskt synnerligen märkligt bebyggelseområde. Bestämmelserna om statliga byggnadsminnen i denna förordning får också tillämpas på park, trädgård eller annan anläggning av kulturhistoriskt värde. 2 § Frågan om en byggnad skall förklaras för statligt byggnadsminne prövas av regeringen efter framställning från . 3 § När en byggnad förklaras för statligt byggnadsminne anger regeringen genom skyddsföreskrifter på vilket sätt byggnaden skall vårdas och underhållas samt i vilka avseenden den inte får ändras. kan innehålla bestämmelser om att ett område kring byggnaden skall hållas i sådant skick att byggnadsminnets utseende och karaktär inte förvanskas. 4 § framställning att en byggnad skall förklaras för statligt byggnadsminne skall innehålla förslag till skyddsföreskrifter. Till framställningen skall fogas yttrande från den myndighet som förvaltar byggnaden. 5 § har tillsyn över de statliga byggnadsminnena. Ämbetet skall föra en förteckning över dem. 6 § Om det finns särskilda skäl får ett statligt byggnadsminne ändras i strid mot skyddsföreskrifterna. Tillståndet till ändring kan förenas med villkor om 1. utförandet av ändringen, 2. dokumentation av ändringen, 3. antikvarisk undersökning och kontroll. Ansökan om tillstånd till ändring görs hos .