rfr · GW0WRFR13 · 2009-06-01 00:00:00 — Tillsammans funderar de på t.ex. vilket underhåll som måste genomföras nu och vad som kan sparas på till kommande år. SFV upplevs av museet som mycket seriöst och noggrant i sitt arbete. Underhåll som en del av hyran I uppföljningen har tjänstemän vid ESV konstaterat att inre underhåll tidigare ofta ingick i hyran. Utvecklingen har dock gått mot att alltmer av underhållet läggs på hyresgästen i syfte att kunna ha lägre hyra. Detta är enligt ESV en allmän trend. ESV ser att det kan bli ett problem om hyresgästen tar på sig för mycket av det inre underhållet. Detta måste förmodligen finansieras genom anslagssparande, anslagskredit eller lånefinansiering. 4.3.1 Avkastningskravets konstruktion och utveckling Avkastningskrav på myndigheter och statliga bolag De fastighetsförvaltande myndigheternas verksamhet finansieras med lånat kapital och med av ägaren satsat kapital (myndighetskapital105). Staten kräver ränta på det myndighetskapital som är placerat i verksamheten. Avkastningskraven på de fastighetsförvaltande myndigheterna SFV och och på de statliga bolagen skiljer sig åt. Enligt tjänstemän vid utgår avkastningskraven dock från samma teoretiska resonemang. Avkastningskravet för de två fastighetsförvaltande myndigheterna uppges sättas individuellt utifrån den individuella soliditeten. I regleringsbreven anger regeringen den avkastning som de fastighetsförvaltande myndigheterna ska uppnå under aktuellt år.106 uppgår avkastningskravet på genomsnittligt myndighetskapital till för SFV och för Fortifikationsverket.107 105Under rubriken myndighetskapital på balansräkningens skuldsida redovisas posterna Statskapital, Uppskrivningskapital, Donationskapital, Resultatandelar i dotter- och intresseföretag, Balanserad kapitalförändring samt Kapitalförändring enligt resultaträkningen (Årets kapitalförändring). Begreppet kapital är annorlunda i staten än i näringslivet. Något aktiekapital finns inte i statliga myndigheter. I stället finns ett antal specifika kapitalformer som har sin uppkomst ur de olika sätt på vilka tillgångar kan finansieras i staten. 106Fastighetsverket, 2005. 4 PRINCIPER FÖR HYRESSÄTTNING De två statliga fastighetsbolagens avkastningskrav sätts också individuellt. Enligt uppgift från sätts deras avkastningskrav av ägaren i samråd med bolagens styrelser. har styrelsen efter dialog med ägaren beslutat att avkastningen (årets resultat efter skatt) på genomsnittligt eget kapital ska motsvara den riskfria räntan, definierad som den femåriga statsobligationsräntan (3,) plus , över en konjunkturcykel. Utdelningsmålet bör vara av årets resultat efter skatt efter återläggning av årets värdeförändringar och därtill hörande uppskjuten skatt. Vid beslut om utdelning tas hänsyn till koncernens ekonomiska ställning. Soliditeten bör uppgå till mellan 25 och 35 %.108 ska avkastningen motsvara den femåriga statsobligationsräntan plus över en konjunkturcykel. Dessutom ska utdelningsmålet, på samma sätt som för Specialfastigheter, uppgå till av resultatet efter finansiella poster, exklusive orealiserade värdeförändringar, med avdrag för aktuell skatt. Soliditeten bör vara lägst 35 %.109 Avkastningskravet fastställs enligt CAPM-modellen110. För SFV:s del tas avkastningskravet fram på samma sätt som för andra hyresvärdar, men riskpremien uppges sättas lägre. Som myndighet kan SFV inte fondera medel för att försäkra sig mot oförutsedda händelser. Detta är en av anledningarna till att det finns en riskpremie i avkastningskravet. SFV:s risker rör i första hand gamla byggnader som kan få behov av extraordinära reparationer m.m. Av- kastningskravet består av två delar: -Statens avkastnings- och utlåningsränta. Den fastställs inför kommande år. Statens avkastningsränta är den ränta som myndigheterna lånar till i Riksgälden. Denna uppgår till . Den justeras sedan om utifrån soliditeten i senaste årsredovisningen samt ett soliditetsmål. Det finns en viss eftersläpning när soliditeten anges. års soliditet för att ange riskpremien . Vid lägre soliditet ökar den justerade riskpremien. Målet för SFV är en soliditet på 25 %.111 Avkastningskravet omprövas utifrån aktuell soliditet. Under 2000- talet har SFV:s egna kapital minskat i enlighet med regeringens mål, vilket har gjort att riskpremien har höjts. höjdes den till . uppgav 2004 att då menade att kostnaden i kronor för SFV och hyresgästerna inte skulle påverkas av detta. Regeringen bestämmer inte hur avkastningskravet ska fördelas mellan olika fastighetsbestånd eller olika byggnader.112 108Specialfastigheter, 2009. 109Akademiska hus, 2009. 110CAPM (Pricing Model) är en modell för att värdera och prissätta finansiella tillgångar med systematisk och specifik risk. 111Finansdepartementet, intervju . 4 PRINCIPER FÖR HYRESSÄTTNING För SFV ska den uppnådda avkastningen beräknas på resultat för samtliga verksamhetsgrenar exklusive bidragsfastigheter. Donationsmedel är, om inget annat anges i donationsförordnandet, undantaget avkastningskrav. Avkastningskravet ser olika ut för de olika verksamhetsgrenarna: -Bidragsfastigheter: Här är avkastningskravet 0. -Jord och skog: Den del som saknar avkastningsförmåga är undantagen från avkastningskrav. -Inrikes hyresfastigheter: Generellt avkastningskrav. -Utrikes hyresfastigheter: Generellt avkastningskrav.113 Avkastningskravets utveckling för SFV Statens avkastningskrav på SFV har varierat från till mellan 5,4 och under mitten och slutet av (se tabell 5 nedan). TABELL 5 AVKASTNINGSKRAVETS UTVECKLING UNDER 2000-TALET FÖR SFV Källa: Uppgifter om avkastningskravet är hämtade från regleringsbreven till för 20002009. Uppgifter om statslåneränta och riskpremie för 20062009 har hämtats från , e-brev . Uppgiften är hämtad från SOU 2004:28. Att avkastningskravet är lägre än räntan + riskpremien beror enligt på att visst myndighetskapital inom myndigheten inte belastas med en riskpremie. = ingen uppgift. Lång diskussion om avkastningskravet Statens avkastningskrav på framför allt ändamålsfastigheter har diskuterats . konstaterade att kulturinstitutionerna var kritiska till det uppställda avkastningskravet och även till att det finns ett avkastningskrav överhuvudtaget. 113 , intervju . 4 PRINCIPER FÖR HYRESSÄTTNING Av kulturutskottets enkätundersökning framgår att knappt hälften av de tillfrågade kulturinstitutionerna anser att det är fel att det finns ett avkastningskrav. anser att det är naturligt att det finns ett avkastningskrav, men att det ligger på en alltför hög nivå. En av institutionerna () anser att det är naturligt att det finns ett avkastningskrav och att det ligger på en nivå som är väl avvägd. Flera institutioner har kommenterat att det kan vara rimligt med ett avkastningskrav för kommersiella lokaler, men att det är tveksamt för ändamålslokaler. Avkastningskravet leder till en rundgång av statliga pengar I uppföljningen har flera kulturinstitutioner pekat på att avkastningskravet leder till att statens pengar går runt i systemet, vilket upplevs som onödigt och ineffektivt. Bland annat tjänstemän vid har pekat på att det är viktigt att det finns incitament för en professionell fastighetsförvaltning, men att statens avkastningskrav är en principiell fråga: Å ena sidan är syftet vällovligt, dvs. att SFV ska arbeta professionellt med den statliga fastighetsförvaltningen. Å andra sidan konstateras att det är ett sätt att leka marknad och att pengarna går runt i systemet, vilket kan tyckas vara absurt.114 Att avkastningskrav leder till en rundgång av statliga pengar är en fråga som har uppmärksammats även inom andra politikområden. Som exempel kan nämnas att i sitt betänkande uppmärksammade att det sker en rundgång som består i att medel som utbetalas via Ut- bildningsdepartementet senare återgår till Finansdepartementet.115 Avkastningskrav sätts även för ändamålslokaler Flera kulturinstitutioner har ifrågasatt om avkastningskrav ska ställas på ändamålslokaler. Bland annat Försvarshistoriska museerna menar att det är naturligt med avkastningskrav på de fastighetsförvaltande bolagen, men när det gäller SFV är konkurrensen begränsad vad avser ändamålsfastigheter. Museet har framfört att ett förslag skulle kunna vara att avkastningskravet sätts till 0 för de statliga fastigheter där hyresgästen inte kan flytta. Även bl.a. Stiftelsen har pekat på att det är märkligt att staten ställer vinstkrav på SFV eftersom kulturinstitutionerna ofta är knutna till sina lokaler och i praktiken inte kan flytta om de är missnöjda med utfallet av hyresförhandlingar. Avkastningskravet blir mest tydligt för institutioner med kostnadshyra Avkastningskravet blir särskilt tydligt för de institutioner som har kostnadshyra. Från SFV har i olika sammanhang konstaterats att kostnadshyra ska täcka fastighetsägarens kostnader för kapital. I detta ingår ränta på lånat kapi- 114Statens historiska museer, intervju . 4 PRINCIPER FÖR HYRESSÄTTNING tal, avskrivningar enligt fastställda redovisningsprinciper och av regeringen fastställt avkastningskrav. SFV har tidigare framfört att regeringen bör klargöra att och regeringens beslut vad gäller avkastningskravet på SFV:s kapital inte är en förhandlingsbar parameter.116 SFV har i uppföljningen uppgett att några hyresgäster har haft synpunkter på den räntekostnad i hyran som är en följd av regeringens avkastningskrav. SFV menar att detta är svårt att påverka för verket eftersom avkastningskravet fastställs av regeringen. Operan har i uppföljningen framfört att kostnadshyrans införande innebär att SFV är garanterat förräntning på kapitalet och att det inte längre finns någon affärsrisk. Operan menar att dagens kalkylräntekrav på 6 %117 är alltför högt och att det inte justeras i takt med ränteförändringar. Bland annat menar att investeringskostnaderna för de gamla kulturbyggnaderna vid det här laget borde vara avskrivna för länge sedan och att hyran därmed borde vara lägre. Inleveransen till staten högre än avkastningskravet SFV:s vinst inlevereras till statsbudgetens inkomstsida. uppgav i sitt betänkande 2004 att avkastningskravet inte hade kunnat levereras in till statskassan då stora oplanerade utgifter hade uppkommit, exempelvis 2001 då saneringen av och tyngde SFV:s resultat. Enligt uppgifter från SFV:s årsredovisningar kan det konstateras att vinsten har varit större än avkastningskravet alla år utom respektive 2003 . Tabell 6 visar hur SFV:s uppnådda avkastning har utvecklats i förhållande till myndighetens avkastningskrav. TABELL 6 UPPNÅDD AVKASTNING I FÖRHÅLLANDE TILL AVKASTNINGSKRAVET (SFV, 20002008) Källa: SFV:s årsredovisningar, 20002008. Särskilt har avkastningen varit hög 2005. Från uppges detta bero på att SFV har tagit över fastigheter. Dessa pengar har inte inlevererats utan har fått ligga kvar i SFV:s balansräkning. Vid olika tillfällen har dock regeringen krävt in delar av dessa medel. 116Fastighetsverket, 2004. 117Operan uppger att detta bygger på en låneränta på , riskfaktor , avkastning på myndighetskapital (totalt: ). 4 PRINCIPER FÖR HYRESSÄTTNING då enligt tjänstemän vid använts till att finansiera särskilda insatser för bidragsfastigheterna. Från SFV har uppgetts att inleveransen till staten ofta har blivit högre än avkastningskravet på grund av att marknadshyran ofta har gett överskott i områden som . Eftersom SFV som myndighet inte får behålla någon vinst eller fondera medel inför kommande insatser måste hela överskottet inlevereras till staten. SFV måste som myndighet lånefinansiera av sina insatser. Mål om sänkt soliditet I uppföljningen har från uppgetts att SFV:s soliditet tidigare var , vilket var mycket högre än för andra fastighetsförvaltare. Från departementet uppges att man i princip inte vill att medel ska ligga fast i myndighetskapital utan i stället ligga på statsbudgeten. Från regeringen har därför mål formulerats för sänkt soliditet vilket enligt också blir den naturliga följden av att myndigheterna i enlighet med regelverken lånefinansierar sina investeringar. SFV har i uppföljningen konstaterat att det tidigare fanns ett mål i regleringsbrevet om att soliditeten skulle minska, vilket inte finns med i regleringsbrevet . Soliditeten ökade till beroende på amortering av lån till följd av försäljning av Försäkringskassefastigheter. I regleringsbrevet angavs att soliditeten skulle reduceras till . 5 Lokalhyror inom kulturområdet Sammanfattning av avsnittet: () är den dominerande hyresvärden inom kulturområdet, men kulturinstitutionerna har även hyresavtal med en rad andra hyresvärdar. Uppföljningen visar bl.a. att det kan innebära problem att förhandla med flera hyresvärdar om flera olika hyresavtal. Uppföljningen visar vidare att hyrorna som SFV tar ut i vissa fall kan sägas ligga under det som kan betraktas som marknadshyra, bl.a. eftersom kulturinstitutionerna kom in på låga ingångsvärden i det nya hyressystemet. Hyresavtalens löptider är i vissa fall förhållandevis korta och lokalhyran utgör en stor andel av verksamhetens totala kostnader. Uppföljningen visar att SFV har höga administrativa kostnader. En av orsakerna kan vara att många lokaler är byggnadsminnen, vilket ställer höga krav på dokumentation och att underhållet genomförs på en kvalificerad antikvarisk nivå. SFV:s administrationskostnader har ökat och det finns ingen tydlig redovisning av deras innehåll. Det är svårt att jämföra olika hyresvärdars kostnader för administration. 5.1 Hyresvärdar och hyreskontrakt () är den dominerande hyresvärden för kulturinstitutionerna. SFV ansvarar för att förvalta delar av statens fasta egendom, bl.a. vissa kulturfastigheter.118 SFV:s förvaltningsuppdrag omfattar lokaler och mark. Värdet av fastigheterna uppgår till drygt 14 miljarder kronor.119 Enligt regleringsbrevet delas fastigheterna in i inrikes hyresfastigheter, utrikes hyresfastigheter, mark samt bidragsfastigheter. Enligt regleringsbrevet ska fastigheterna förvaltas så att god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. Fastigheternas värden, inklusive kultur- och naturmiljövärden, ska bevaras, vårdas och utvecklas på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. har SFV i uppdrag från regeringen att genomföra en kundundersökning som ska visa hur hyresgästerna uppfattar fastighetsförvaltningen.120 SFV uppger att de har genomfört en omorganisation som inne- 118Förordning (2007:757) med instruktion för . 119Webbplatsen och SFV, e-brev . 2008/09:RFR13 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET bär att verket numera har en särskild avdelning för kulturfastigheterna i . För bidragsfastigheterna disponerar SFV ett särskilt anslag121 som uppgår till . Det finns 92 bidragsfastigheter med ca 1 000 byggnader och anläggningar vilka saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. I bidragsfastigheterna ingår bl.a. kungliga slottsmiljöer, flera stora slottsparker, fästningar, ruiner, kloster och bruksmiljöer. Av tabell 7 nedan framgår att en mycket stor andel av SFV:s intäkter kommer från statliga hyresgäster. När det gäller inrikes hyresfastigheter kommer från statliga hyresgäster. Motsvarande andel för utrikes hyresfastigheter ligger kring . är hyresvärd till cirka hälften av alla ambassadbyggnader. På samma sätt som för inrikes hyresfastigheter sätts hyran för utrikes hyresfastigheter på marknadsmässiga villkor.122 TABELL 7 ANDEL AV STATENS FASTIGHETSVERKS INTÄKTER SOM KOMMER FRÅN STATLIGA HYRESGÄSTER 2008 (EXKL. STATLIGA ANSLAG FÖR BIDRAGSFASTIGHETER) intäkter (mnkr) Källa: , e-brev . (Depå Munkhättan) är en avdelning inom med nio anställda. Museitjänst hyr ut föremålsarkiv till museer och andra kulturinstitutioner. började bygget av sex nya föremålsarkiv i Munkhättan. Museitjänst startades 199394 av det statligt ägda företaget gerhus AB. Efter att en inventering av museimagasin visat på behov av ändamålsenliga och billiga lokaler för förvaring och vård av landets museisamlingar och som ett resultat av minskad beredskapslagring började Lagerhus att hyra ut magasinslokaler. skedde en omorganisation och affärsområdet flyttades från beredningsområde till beredningsområde och placerades på som en avgiftsfinansierad avdelning. 121Anslag 1:10 Bidragsfastigheter (utg.omr. 122SFV, intervju . 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET 2008/09:RFR13 uppges att detta möjliggjorde en anpassning av magasinen till arkivlagen och en ökad säkerhet kring föremålen.123 Bland övriga hyresvärdar kan bl.a. den statliga myndigheten nämnas. Verket äger lokaler i 8 000 byggnader. Verkets största kund är Försvarsmakten.124 En annan hyresvärd är det statliga bolaget , vars fastigheter är byggda för speciella ändamål, t.ex. kriminalvårdsfastigheter, polisfastigheter och ungdomsvårdshem. Fastighetsinnehavet har en lokalarea på cirka en miljon kvadratmeter.125 Som en del i uppföljningen har en genomgång gjorts av underlag från () vad gäller myndigheters och institutioners hyror. Av genomgången framgår att de kulturinstitutioner som ingår i denna uppföljning har hyresavtal med sammanlagt 33 hyresvärdar (se tabell 8). Den dominerande hyresvärden är SFV som har ingått ungefär hälften av avtalen. En annan stor hyresvärd är /som har ingått sammanlagt 18 hyresavtal med de kulturinstitutioner som ingår i denna uppföljning. Övriga hyresvärdar har ingått 15 avtal. Av de 18 undersökta hyresgästerna inom kulturområdet är det 3 som inte har SFV som hyresvärd. 125Specialfastigheter startade sin verksamhet . Bolaget förvärvade samtliga aktier i , , och . Se vidare webbplatsen . 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET TABELL 8 ANTAL HYRESVÄRDAR OCH HYRESKONTRAKT PER KULTURINSTITU- Forum för levande historia Livrustkammaren, , Hallwylska Statens museer för världskultur Antal hyresvärdar respektive hyresavtal Källa: Bearbetning av underlag från samt e-brev . Informationen avser läget . Summan av antalet hyresvärdar avser antal unika hyresvärdar. En genomgång av årsredovisningar för de elva myndigheter som ingår i denna uppföljning visar att i genomsnitt går cirka tre fjärdedelar av lokalkostnaderna till hyresvärden (se tabell 9 nedan). Det bör observeras att andelen dock visar upp en mycket stor variation hyr samtliga lokaler från SFV medan Forum för levande historia inte hyr några lokaler alls från SFV. arbetsgrupp för att se över hyressättningen i vissa statliga ändamålsfastigheter kom 2001 bl.a. fram till att ungefär hälften av kulturinstitutionernas hyror betalas till andra fastighetsförvaltare än SFV, främst sådana lokaler som är avsedda för administrativ verksamhet. 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET 2008/09:RFR13 TABELL 9 FÖRDELNING AV MYNDIGHETERS LOKALKOSTNADER PÅ OLIKA Museum (myndighet) Forum för levande historia Livrustkammaren, , . Statens museer för världskultur Källa: Bearbetning av uppgifter från myndigheternas årsredovisningar . Förekomsten av flera hyresvärdar och hyreskontrakt Uppföljningen visar att kulturinstitutionerna ofta hyr lokaler av olika hyresvärdar (13 av 18 institutioner) och att hyresgästerna har fler än ett kontrakt (16 av 18 institutioner). I uppföljningen har bl.a. Statens museer för världskultur pekat på att det är ett problem för myndigheten att förhandla med flera fastighetsägare om olika hyreskontrakt. pekar myndigheten på att det faktum att myndigheten har olika kontrakt för olika byggnader gör att förändringar i hyror och anslag i någon mån kan ta ut varandra. har framfört att det inte innebär någon fördel att ha många hyresvärdar och hyreskontrakt. I stället skulle de gärna se att alla hyreskontrakt låg hos SFV. Museet menar att många kontrakt leder till administrativa kostnader. Gemensamma lokaler för museers magasin I uppföljningen har bl.a. pekat på att museerna borde ha gemensamma lokaler för magasin. Detta är en fråga som har behandlats i bl.a. och av museikoordinatorn. I uppföljningen har en del museer pekat på att det till viss del finns gemensamma magasinslokaler, exempelvis genom Svensk Museitjänsts depå Munkhättan i . 2008/09:RFR13 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET Ägande av lokaler och egen förvaltning En del av de institutioner som ingår i denna uppföljning är inte statliga myndigheter utan äger och förvaltar själva sina lokaler. Ett exempel på detta är Stiftelsen som äger och förvaltar bl.a. museets huvudbyggnad och byggnaderna på . har museet tagit över förvaltningen av museets huvudbyggnad från SFV. Företrädare för har i uppföljningen uppgett att detta har varit en bra lösning och att det har lett till att museet har fått bättre förvaltning och ekonomiskt utrymme för att t.ex. bygga en transporthiss. På stiftelsens mark i har staten enligt avtal uppfört ett centralmagasin som är verksamhetsanpassat efter krav och önskemål. Museet betalar en marknadsanpassad hyra till SFV för denna lokal. Museet har i uppföljningen uppgett att stiftelsen under har betalat ca i hyra räknat i dagens penningvärde och att SFV har gjort en ansenlig vinst . har det förts diskussioner mellan och SFV om att stiftelsen skulle kunna köpa centralmagasinet men parterna har inte kunnat enas om en köpesumma. Museet har till gruppen framfört att det är orimligt att stiftelsen ska betala en hyra som inkluderar en så stor vinstmarginal till SFV för en specialbyggnad vars läge, storlek, beskaffenhet, planlösning och särskilda förbehåll vad gäller markupplåtelsen gör den omöjlig att hyra ut till annan hyresgäst. Även har tagit över förvaltningen från SFV. Museet sade 2005 upp avtalen med SFV eftersom stiftelsen ansåg att SFV inte levde upp till kraven på bl.a. underhåll. nådde SFV och museet en slutuppgörelse rörande ersättningar i samband med övergång till ny förvaltning.126 Museet står nu självt för underhåll och investeringar, vilka finansieras genom lån och eget kapital. Inför kommande år kommer museet att äska om höjt anslag för att klara vissa investeringar. Företrädare för museet har till gruppen framfört att den löpande förvaltningen har blivit billigare och bättre, men att det hela i stort går jämt upp. Museet har 2,5 tjänster som ägnar sig åt fastighetsförvaltning.127 Från SFV har det i en intervju konstaterats att när det gäller och har staten återlämnat förvaltningen från SFV till stiftelserna. SFV-tjänstemännen menar att det kan finnas vissa risker med detta, särskilt i antikvariskt komplicerade byggnader. SFV menar att det krävs stor kompetens för att kunna förvalta kulturinstitutionernas byggnader. 126Tekniska museet, 2008. 127Tekniska museet, information . 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET 2008/09:RFR13 5.2 Hyresnivåer och hyresavtalens löptid Som en del i uppföljningen har det ingått att kartlägga vilka hyror som myndigheter och institutioner inom kulturområdet betalar för sina lokaler. I tabell 10 nedan redovisas den totala årshyra som de 18 undersökta kulturinstitutionerna betalar enligt den information om hyreskontrakten som ESV har att tillgå. Dessutom redovisas den genomsnittliga hyran per kvadratmeter. Av underlaget från ESV framgår att kvadratmeterhyran för en institutions olika lokaler i praktiken uppvisar mycket stora skillnader. Som exempel kan nämnas att kvadratmeterhyra varierar /m2 mellan olika lokaler och att Operans kvadratmeterhyra varierar /m2. TABELL 10 ÅRSHYRA OCH LOKALAREA ENLIGT INGÅNGNA HYRESKONTRAKT Hyra (kr/ totalt (kr) area (m2) Forum för levande historia Livrustkammaren, , Hallwylska Statens museer för världskultur Totalt teatrar och museer Källa: Bearbetning av data från och e-brev . Informationen avser läget . *Av den area som redovisas för avser lokaler som ägs av museet. **Av den area som redovisas för avser lokaler som ägs av museet och lokaler som de har någon form av dispositionsrätt till (ej hyresavtal). 2008/09:RFR13 5 LOKALHYROR INOM KULTUROMRÅDET En genomgång av de faktiskt betalda hyrorna för fyra institutioner med marknadshyra och fem institutioner med kostnadshyra visar att den genomsnittliga hyran per kvadratmeter ligger högre för de institutioner som har marknadshyra. Den genomsnittliga faktiskt betalda hyran för de fyra institutionerna med marknadshyra har ökat successivt från ca 1 500 till ca per kvadratmeter. Ökningen är inte lika tydlig för de fem institutionerna med kostnadshyra.