rfr · GW0WRFR9 · 2009-05-01 00:00:00 — Någon motsvarighet till denna lagstiftning finns inte när det gäller kvinnlig personal och kroppsvisitation eller kroppsbesiktning av intagna män. Möjligheten att avskilja en intagen från andra intagna är reglerad i lagen om kriminalvård i anstalt. En intagen får hållas avskild om det är nödvändigt -med hänsyn till rikets säkerhet eller föreliggande fara för den intagnes eller annans säkerhet till liv eller hälsa eller för allvarlig skadegörelse på anstaltens egendom, -för att hindra att den intagne påverkar någon annan intagen att allvarligt störa ordningen inom anstalten, -för att hindra att den intagne medverkar till att en annan intagen får tillgång till berusningsmedel, -för att hindra att den intagne allvarligt ofredar en annan intagen, -för att verkställa beslut om kroppsbesiktning. Intagen som har dömts till fängelse i lägst och är placerad i sluten anstalt får hållas avskild från andra intagna, om det kan befaras att han/hon planlägger rymning eller att annan planlägger fritagningsförsök och avskildheten är nödvändig för att hindra att en sådan plan sätts i verket samt det med hänsyn till den intagnes brottslighet eller annars kan befaras att han/hon är särskilt benägen att fortsätta en brottslig verksamhet av allvarlig karaktär. 109 52 a och c § KvaL. 5 FOKUS OCH INRIKTNING FÖR KRIMINALVÅRDENS INSATSER FÖR INTAGNA KVINNOR beslut ska omprövas så ofta det finns anledning till det, dock minst var tionde dag.110 Vid de besök som uppföljningen har genomfört på både Ljustadalen och Hinseberg visades särskilda avskildhetsrum som kan användas för intagna vid grövre ordningstörningar. Någon statistik finns dock inte framtagen för kvinnoanstalterna som visar hur många som vistas i isoleringsrum respektive längden på dessa vistelser. 5.3.3 Förändrade regler för ordning och säkerhet på anstalterna Beslut och innehåll i de nya reglerna har beslutat om ett antal förändringar i kriminalvårdslagstiftningen som gäller fr.o.m. och som har till syfte att upprätthålla ordning och säkerhet inom kriminalvården. De beslutade förändringarna påverkar bl.a. de intagnas rätt att inneha personlig egendom. Enligt de nya reglerna om personlig egendom får en intagen ta emot och inneha böcker, tidskrifter och tidningar, dock inte sådana som kan äventyra ordningen eller säkerheten i anstalten eller som kan antas motverka den behandling som den intagne genomgår. I övrigt får en intagen ta emot och inneha den personliga egendom som är motiverad med hänsyn till att verkställigheten ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Förändringar har även gjorts i reglerna om brevgranskning så att ett brev till eller från en intagen får granskas om det är nödvändigt med hänsyn till ordningen eller säkerheten. När det gäller placering i avskildhet111 får intagna enligt de nya reglerna hållas tillfälligt avskilda från varandra, om det är nödvändigt för att upprätthålla ordningen eller säkerheten i anstalten. Förändringarna i regelverket innebär även att det blir enklare för Kriminalvården att göra drogkontroller.112 Införandet av de nya reglerna på anstalterna När det gäller införandet av de nya reglerna om telefontillstånd och vad de intagna får inneha, har dessa enligt uppgift från Kriminalvården införts gradvis under 2008.113 I samband med uppföljningens besök vid Hinseberg pågick genomförandet av de nya föreskrifterna, och personalen pekade på att man så långt möjligt försökte genomföra övergången på ett mjukt sätt i etapper. En- ligt personal vid anstalten innebär de nya föreskrifterna avseende vad de intagna får inneha ganska stora förändringar för kvinnorna. De har därför fått tid att själva samla ihop sina saker och har enligt personalen fogat sig efter beslutet och anpassat sig snabbt. Införandet av de nya reglerna uppges nu vara fullt ut genomförda.114 11020 § KvaL. 111En annan term för avskildhet är isolering. 2006/07:127, bet. 2007/08:JuU6. 114Hinseberg, e-brev . 5 FOKUS OCH INRIKTNING FÖR KRIMINALVÅRDENS INSATSER FÖR INTAGNA KVINNOR De senaste årens insatser för ökad säkerhet inom och utanför anstalterna Kriminalvården har även före införandet av de nya reglerna genomfört olika förändringar för att öka säkerheten inom och utanför anstalterna. De insatser som myndigheten har genomfört har avsett omställningar för att höja kvaliteten i säkerhetsarbetet och minska antalet rymningar, ordningsstörningar samt situationer med hot och våld mellan intagna och/eller mot personal. Syftet med de genomförda förändringarna har enligt Kriminalvården varit att förbättra kontrollen över verksamheten och ge ökad trygghet och säkerhet för både intagna och personal. En viktig del i arbetet har varit att minska införseln och bruket av narkotika på anstalterna och därmed underlätta behandlingsarbetet. Enligt säkerhetsenhet ska inte hårdare säkerhet än nödvändigt användas bl.a. eftersom säkerhet kostar pengar. Enligt utgörs en viktig del av myndighetens säkerhetsarbete av individuella bedömningar av de intagna kvinnorna och männen och att de får särskilda villkor som måste följas. Villkoren kan avse permissioner eller sysselsättning m.m. Kriminalvårdens fortsatta insatser för säkerheten vid kvinnoanstalterna Säkerhetsinsatserna på anstalterna utgår från lagstiftning och föreskrifter som är desamma för både kvinno- och mansanstalterna. Detsamma gäller där det inte heller görs någon skillnad mellan anstalter för kvinnor och män. Som tidigare beskrivits har Kriminalvården konstaterat att det ur säkerhetshänseende finns skillnader mellan kvinno- och mansanstalter som myndigheten pekar på att det finns tendenser till att vissa av de problem som finns på mansanstalterna även kan komma att bli mer vanligt förekommande på kvinnoanstalterna. När det gäller säkerhetsarbetets fortsatta organisation på kvinnoanstalterna menar att det inte finns behov av att fullt ut kopiera de manliga motsvarigheterna, i vart fall inte i de högre säkerhetsklasserna. Då problemen inte är desamma behöver dimensioneringen enligt Kriminalvården inte heller vara densamma.115 Resultat av de senaste årens säkerhetsutvecklingsarbete på anstalterna En särskild utredare fick i uppdrag av regeringen att följa upp och utvärdera effektiviseringsarbetet inom Kriminalvården.116 I uppdraget ingick bl.a. att utvärdera och analysera Kriminalvårdens genomförda och planerade investeringar på säkerhetsområdet. I delbetänkandet, som avlämnades , konstateras att det säkerhetsarbete som har bedrivits har resulterat i betydligt färre rymningar och minskat våld mot personal. Fullt utbyggd kan kostnaden för den förhöjda säkerheten komma att uppgå till 115Kriminalvården, e-brev . 5 FOKUS OCH INRIKTNING FÖR KRIMINALVÅRDENS INSATSER FÖR INTAGNA KVINNOR Enligt utredningen är den sammanfattande bilden av kvalitetsutvecklingen inom kriminalvården att säkerheten har ökat men att den rehabiliterande verksamheten har blivit eftersatt.117 I budgetpropositionen redovisar regeringen till att stora ansträngningar har gjorts för att förbättra säkerheten och att resultatet av detta arbete tydligt avspeglar sig i bl.a. ett kraftigt minskat antal rymningar. Enligt regeringen ställer dock en lång tids fokus på säkerhet krav på en vidare fokusering även på övrigt verksamhetsinnehåll.118 Kriminalvårdens ökade fokus på säkerhetsarbetet är något som även Brå har uppmärksammat. I utvärderingen av Kriminalvårdens utslussningsreform konstaterar att lagändringarna om utslussning, i motsats till reformens syfte, inte har lett till att andelen som får utslussning har ökat. Den främsta anledningen är, enligt Brå, Kriminalvårdens skärpta riskbedömningar i syfte att minska antalet avvikelser. Konsekvensen blir därmed att de med störst behov av utslussning blir kvar i anstalten, menar årsredovisningen ger Kriminalvården samma förklaring till att antalet utslussningar, främst frigång och vårdvistelse, inte har ökat.120 Frågan om intagna kvinnors tillgång till personliga tillhörigheter är ett av de områden som var föremål för en skriftlig ledamotsfråga till justitieministern. Den skriftliga frågan avsåg vad ministern avser att göra för att förbättra kvinnors tillgång till personliga tillhörigheter inom kriminalvården, bl.a. avseende hygienartiklar. Justitieministern hänvisade i det skriftliga svaret till Kriminalvårdens allmänna föreskrifter och att särskild hänsyn ska tas till intagna kvinnors behov. Enligt svaret skulle justitieministern försäkra sig om att Kriminalvården tar särskilda hänsyn till intagna kvinnors behov.121 5.4 Kriminalvårdens utvecklingsarbete för anstaltsintagna kvinnor Som tidigare beskrivits utgör kvinnorna en liten andel av anstaltspopulationen. Detta förhållande är inte unikt för . Även i andra länder utgör de anstaltsintagna kvinnorna en liten grupp. I bl.a. har kvinnorna och deras situation i anstalt varit föremål för en forskningsstudie där bl.a. följande konstateras. En betydande andel av de anstaltsintagna kvinnorna i är missbrukare. Många av de intagna kvinnorna har även upplevt våld i barndomen och/eller som vuxna. Som ett resultat av att kvinnorna utgör en relativt liten andel av de anstaltsintagna blir många av dem placerade på högsäkerhetsanstalter som är mindre lämpliga och som erbjuder ett begränsat programutbud avseende arbete, utbildning och behandlingsprogram mot droger och våld. Jämförelser av resultaten från empiriska studier som 2008/09:1. 119Brå (2008c). 120Kriminalvården (2008a). 121Skriftlig fråga 2007/08:1345, svar på skriftlig fråga 2007/08:1345. 5 FOKUS OCH INRIKTNING FÖR KRIMINALVÅRDENS INSATSER FÖR INTAGNA KVINNOR genomfördes under det tidiga med färska uppgifter visar på att även om vissa positiva steg har tagits så har detta ändå inte inneburit någon större förändring för miljön på kvinnoanstalterna. Till största delen fortsätter man att ignorera de särskilda behov som kvinnorna har.122 Ökat fokus på behovsanpassning Enligt det mål som regeringen har angett för verksamhetsgrenen Anstalt ska varje intagen vara placerad så att de behov av säkerhet och rehabilitering som finns under anstaltsvistelsens olika faser kan mötas och så att en successiv förberedelse för frigivning kan ske. Den dåvarande regeringen gav i regleringsbrevet för Kriminalvården i uppdrag att återrapportera en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits för att särskilt uppmärksamma de behov som kvinnor i anstalt har.123 Kriminalvårdens utvecklingsarbete för intagna kvinnor Kriminalvården uppger att man mer aktivt har initierat åtgärder för att kvinnoanstalterna och den verksamhet som erbjuds på dessa bättre ska anpassas till de intagna kvinnornas behov. En del i Kriminalvårdens arbete med att försöka uppmärksamma de intagna kvinnornas behov i kriminalvården mer systematiskt har varit inrättandet av en särskild arbetsgrupp för kvinnliga klienter inom . Arbetsgruppen fungerar som ett nätverk och benämns . ska fungera pådrivande i utvecklingsarbetet och har i uppdrag att bereda och driva frågor om kvinnliga klienter. Nätverket består av kriminalvårdscheferna för de olika kvinnoanstalterna, en representant för huvudkontoret, en representant för Region och en person vardera från häktet och Frivården i . Regionchefen i är ordförande i . Enligt uppgift brukar träffas tre för att diskutera gemensamma frågor om de intagna kvinnornas behov. Kriminalvården har i sin årsredovisning redovisat att initierat vissa forskningsinsatser inom området då de funnit ett stort behov av mer kunskap om kvinnorna för att tiden inom kriminalvården ska kunna utnyttjas optimalt. I årsredovisningen angavs vidare att arbetet är tänkt att fortsätta med bl.a. analyser av skillnader mellan kvinnors och mäns behov och situation, för att dessa kunskaper sedan ska kunna omsättas i ett förändringsarbete som tillgodoser kvinnornas behov. Genomgående uppges det finnas en allt större medvetenhet om att kvinnor inte kan behandlas utifrån samma förutsättningar som män och att kvinnor även om de är få måste få samma möjligheter till en bra verkställighet som män. är den verksamhet och behandling som finns antingen i grunden utformad för män och sedan i viss mån anpassad till kvinnor, eller mycket traditionellt kvinnlig. Det finns enligt Kriminalvården ett behov av reflektion kring vad man erbjuder intagna kvinnor och i vad mån det stämmer med kvinnornas förutsätt- 122Easteal (2001). 123Regeringsbeslut 15, . 5 FOKUS OCH INRIKTNING FÖR KRIMINALVÅRDENS INSATSER FÖR INTAGNA KVINNOR ningar, önskemål och möjligheter i samhället. anger Kriminalvården i årsredovisningen att eftersom anstalterna arbetar utifrån individuella verkställighetsplaner anpassas all verksamhet i anstalterna till kvinnorna.124 I Kriminalvårdens budgetunderlag till regeringen anges att har arbetat med bl.a. följande: -En klädkollektion avpassad för kvinnor tas fram så att produktion av kläderna kan påbörjas . -Basutbildning för personal som arbetar med kvinnliga klienter där två utbildningsomgångar planeras för varje budgetår. -Klosterverksamhet för intagna har etablerats även för kvinnor och är förlagd till anstalten Kumla. -Samplanering sker av LAN-utbildningar125 för att få ett så brett utbud av LAN-utbildningar som möjligt för kvinnorna. -Säkerhetsfrågorna diskuteras ur ett kvinnoperspektiv. -Sammanträffande har skett med (Sis) för att identifiera gemensamma framtida samarbetsområden. -Forskningsområden inom kvinnoverksamheten diskuteras. I underlaget anges vidare att kommer att innebära ytterligare fokus på kvinnornas situation för att anpassa verksamheten utifrån intagna kvinnors behov. I avsnitt 6 redogörs mer i detalj för några av de ovan nämnda frågorna. Kriminalvårdens basutbildning för personal som arbetar med kvinnor Kriminalvården genomför en basutbildning126 för personal som arbetar med kvinnor. Utbildningen riktar sig både till personer som är anställda i Kriminalvården och nyanställda. genomfördes basutbildningen , och har den genomförts . Basutbildningen ges utöver Kriminalvårdens grundutbildning. Nå- gon motsvarande basutbildning finns inte för personal som arbetar med intagna män. Syftet med utbildningen är att ge kunskap om och perspektiv på kvinnors situation, samhällets synsätt och personalens egna attityder. har knappt hundra anställda genomgått utbildningen, varav en stor andel är personal från kvinnoanstalterna. Enligt planer kommer ett sextiotal personer att utbildas så länge som det finns behov. Basutbildningen, som är indelad i två block, omfattar totalt där interna och externa föreläsare medverkar. De områden som tas upp behandlar 1) Kvinnors utsatthet, hälsa, självkänsla och självdestruktivitet, 2) Bemötande av kvinnor som varit utsatta för våld och övergrepp samt 3) Barnperspektiv och föräldraskap. Programmet som ingår i basutbildningen har tagits fram av och en grupp sakkunniga bestående av anstaltspersonal 124Kriminalvården (2007b). 125Ordet är en förkortning av Länsarbetsnämndsutbildningar. 126Region har ett nationellt uppdrag att planera och genomföra basutbildningen. 5 FOKUS OCH INRIKTNING FÖR KRIMINALVÅRDENS INSATSER FÖR INTAGNA KVINNOR tillsammans med samordnaren för basutbildningen.127 De programpunkter som ingår i basutbildningen innefattar följande. -Att arbeta med kvinnor i kriminalvården en utmaning: Kort historik om kvinnor i svensk kriminalvård, kriminalvårdens verksamhet för kvinnor, uppdrag, syfte och mål, uppdrag. -Nationellt säkerhetsarbete med inriktning mot kvinnliga intagna. -IDAP128 behandlingsprogram för män som misshandlar: En sammanhållen behandlingsmodell grundad på ett säkerhetstänkande för utsatta kvinnor och barn. -Riksmottagningens arbete: Utredningar och riskbedömningar för kvinnliga intagna. -Vinn129: Presentation av arbetet med kvinnoprogrammet. -Barnperspektivet och föräldraskapet: Intagna mammor barnperspektivet, hur stärka föräldraskapet, hur ser situationen för barnen ut, hur förbereda en återförening mellan mamma och barn, är återförening alltid möjlig. -Kvinnliga intagnas fysiska och psykiska hälsa: Beroendeproblematik, olika sjukdomstillstånd och deras behandling. -Våld mot kvinnor i nära relation med fokus på brottsoffret: Kännetecken dynamiska effekter. -Att möta kriminalvårdens kvinnliga klienter förhållningssätt och bemötande: Arbete med kvinnor i grupp, kvinnors självkänsla, personlighetsstörningar och neuropsykiatriska funktionshinder hos kvinnliga klienter, depression, att bemöta och hantera aggressivitet och självskadande beteende, att förstå och förebygga suicid. -Vardagslivet på anstalt ur en tidigare intagens perspektiv. -Kvinnor i frivården. -Reflektioner i basgrupp och utvärdering: Avslutande diskussion och reflektion i mindre grupper. Bakgrunden till att programpunkten IDAP ingår i basutbildningen är att Kriminalvården, när man tittat på kvinnornas bakgrund, kunnat se att många varit utsatta för olika typer av övergrepp. Att övergrepp finns med som ett tema i utbildningen handlar bl.a. om att få mer kunskap om vilka dessa kvinnor är. Enligt ger övergrepp upplevelser som sedan påverkar hur en person reagerar i olika situationer, och personalen kan när den är medveten om detta också få en förståelse för reaktioner som annars lätt kan tolkas som obstinata och illvilliga. Innehållet i programpunkten IDAP utgörs av en information om vad behandlingsprogrammet innehåller och varför. 127Kriminalvården, e-brev . 128IDAP (Integrated Domestic Abuse Programme) är ett behandlingsprogram för män som är dömda för att ha misshandlat eller utövat andra former av kontrollerande beteende mot sin partner eller före detta partner. 129Namnet Vinn är imperativformen av substantivet vinst. Målgruppen för programmet är kvinnor som missbrukar alkohol och/eller narkotika. Programmet vänder sig också till kvinnor som har en kriminell livsstil eller har upplevt misshandel. 5 FOKUS OCH INRIKTNING FÖR KRIMINALVÅRDENS INSATSER FÖR INTAGNA KVINNOR vården har hjälp av Nationellt () i i detta tema.130 Anstaltskläder för intagna kvinnor Det är tydligt att kvinnorna består av en försvinnande liten del i kriminalvården. Så liten att de ibland försvinner i systemet. När anstalternas nya förrådslista kom fanns varken behå, trosor eller kjolar med, däremot fanns slips och myntsamling med på listan.131 Kriminalvården beskriver i sin årsbok att anstaltskläderna är sydda för män och att de därför sällan passar intagna kvinnor. Kvinnorna är ofta magra när de sitter på häkte och i början av tiden på anstalt. Kriminalvården anger vidare att många av dagens anstaltsplagg dessutom är sydda i tyg som inte andas och att det blir varmt att arbeta och motionera i dem. Utifrån detta kontaktade Kriminalvården i för att undersöka om elever där kunde ta fram en klädkollektion för intagna kvinnor. Enligt lät de tolv modeelever vid skolan som antog utmaningen sig ledas av tanken att straffet är att vara inlåst, inte att ha illasittande kläder av dålig kvalitet. Enligt en verksamhetsutvecklare inom med ansvar för projektet är kläderna ingen modekollektion utan har gjorts för att uppfylla säkerhetskraven på anstaltskläder. De ska också vara hållbara, lättskötta och fungera både till arbete och till fritid. Som en del i framtagandet av de nya kläderna har även anstaltsintagna kvinnor och intagna på kvinnoavdelningen vid häktet varit med och valt ut kläderna. presenterades de nya häktes- och anstaltskläderna för kvinnor. Kollektionen kommer att sys upp på anstalten Hinseberg inom ramen för Kriminalvårdens projekt sysselsättning.132 Produktionen är beräknad att starta under hösten 2009.133 5.5 Erfarenheter av försöksverksamheten med förmånssystem på Hinseberg och tre mansanstalter Kriminalvården fick i uppdrag av regeringen att utarbeta ett system som ökar möjligheterna att uppmuntra och förstärka positivt beteende bland intagna under verkställighet av fängelsestraff. Med anledning av detta har Kriminalvården genomfört ett försöksprojekt med förmånssystem som pågick fr.o.m. t.o.m. mars 2008.134 Syftet med förmånssystem är att skapa ett bättre anstaltsklimat genom att öka möjligheterna att förstärka 131Kordon och (2006). 134Ju2006/3916/. 5 FOKUS OCH INRIKTNING FÖR KRIMINALVÅRDENS INSATSER FÖR INTAGNA KVINNOR positivt beteende bland intagna och skapa tydliga konsekvenser vid misskötsamhet. Försöket med förmånssystem genomfördes vid kvinnoanstalten och de tre mansanstalterna , och . Systemet bygger på att den intagne uppfyller sitt individuella veckoschema, som kopplas till verkställighetsplanen, och att den intagne sätter upp delmål som ska av. Det kan avse utbildning, myndighetskontakter, att bygga upp relationer med anhöriga eller att ta ansvar för tvätt och städning etc. Förmåner som förekommer är t.ex. telefonkort, utökat kioskutbud, lån av cdspelare, längre besökstider, högre veckoersättning och särskild permission. Av den utvärdering135 av försöksverksamheten med förmånssystem som Kriminalvården har genomfört framgår att de önskade effekterna inte uppnåddes under försöket. Vid Luleåanstalten, som är en liten anstalt med tio platser för ungdomar, var dock erfarenheterna av försöksverksamheten ganska goda, och anstalten har valt att fortsätta tillämpa förmånssystemet. Utvärderingen av försöket på Hinseberg, och visade att förmånssystemet inte gav önskat resultat och att det upplevda klimatet på anstalterna inte förändrades som försöket pågick samt att det inte heller har kunnat konstateras några mätbara effekter på säkerheten och ordningen på anstalterna. I utvärderingen konstateras vidare att det finns en samstämmighet hos de fyra försöksanstalterna i uppfattningen att förmånssystemet inte har påverkat det återfallsförebyggande arbetet på något märkbart sätt och att det inte går att se någon skillnad i deltagandet i behandlingsprogram, sysselsättning eller utbildning som en följd av förmånssystemet.136 Som en del i Kriminalvårdens utvärdering av förmånssystemet ingick en klimatstudie bland de intagna. Vid Hinseberg lämnade 43 intagna (av totalt 71 besvarade enkäter) kommentarer som svar på en öppen fråga om förmånssystemet. Enligt utvärderingen var flertalet kommentarer som lämnades mer eller mindre negativa. De kommentarer som de intagna lämnade kunde enligt Kriminalvården delas in i följande tre huvudtyper: -att förmånssystemet inte fungerar för vuxna kvinnor, -att det inte är en likvärdig behandling och bedömning av intagna från personalens sida, -att det finns problem med de särskilda förmånerna, både att det kan ta att få förtjänade förmåner av olika slag realiserade och att saker som utlovats inför försöket inte har fullföljts. Av de intagna på Hinseberg som lämnade kommentarer var dock positiva. Enligt dessa är förmånssystemet den enda möjlighet som finns att få 135Utvärdering av försöksverksamheten med förmånssystem inom . 136Kriminalvården, dnr 02-2006-022239. Redovisning av Kriminalvårdens erfarenheter av försöksverksamhet med förmånssystem (). 5 FOKUS OCH INRIKTNING FÖR KRIMINALVÅRDENS INSATSER FÖR INTAGNA KVINNOR någon belöning på anstalten, och det är upp till varje intagen hur hennes anstaltsvistelse ska bli. Enligt chefen för rättsenhet gav försöksverksamheten på Hinseberg inga egentliga resultat. Kvinnorna på Hinseberg skötte sig i allmänhet bra redan innan försöket, och därför kunde inga större skillnader ses. I återrapporteringen om försöksverksamheten till regeringen pekar Kriminalvården på att erfarenheterna av det avslutade förmånsförsöket talar emot att införa systemet i denna form inom hela kriminalvården. Enligt finns det behov av ytterligare kunskaper och tillskott av resurser innan ett förmånssystem kan bli en naturlig del av hela kriminalvården. 6 Situationen för anstaltsintagna kvinnor 6.1 Placeringar och anstalter för kvinnor Regler om placering av intagna kvinnor Placeringen av kvinnor i särskilda anstalter regleras i lagen om kriminalvård i anstalt där det anges att en kvinna normalt ska placeras i en anstalt som är avsedd för enbart kvinnor.