eunbil · GW0N132C53 · 2009-01-01 00:00:00 — Rådets möte (ungdoms- och utbildningsministrarna) Kommenterad dagordning DP 1 Godkännande av dagordningen DP 2 Godkännande av A-punktslistan UNGDOM DP 3 Centrala budskap till Europeiska rådets vårmöte om den europeiska ungdomspakten och det europeiska samarbetet på ungdomsområdet - Antagande av centrala budskap Bakgrund och innehåll Ungdomsministrarna skickar, i likhet med ett antal andra rådskonstellationer, sedan antagandet av den europeiska ungdomspakten 2005, ett bidrag till behandlingen av Lissabonprocessen vid . Årets budskap fokuserar på vikten av att satsa på unga i den rådande ekonomiska krisen och i Lissabonprocessens efterföljare. I förhållande till den ekonomiska krisen konstateras det att ungdomar riskerar att blir särskilt svårt utsatta. Därför är ett av budskapen att EU:s medlemsstater bör intensifiera sitt arbete med att underlätta en smidig övergång för ungdomar mellan utbildning, inaktivitet eller arbetslöshet och sysselsättning. Det sägs att effektiva åtgärder bör tas i den aktuella situationen, men att fokus även fortsatt bör ligga på samordnade strukturella åtgärder på medellång och lång sikt. Det nämns vidare att hög prioritet bör ges åt ungdomar med färre möjligheter och unga som lever i fattigdom och att jämställdhetsaspekter bör beaktas i arbetet. När det gäller den reformerade Lissabonstrategin efter 2010 understryks att ungdomar i betydande utsträckning kan bidra till målen om tillväxt och sysselsättning, social sammanhållning och konkurrenskraft i . Därför konstateras det att frågor om exempelvis kampen mot ungdomsarbetslösheten, utbildning och möjligheterna att förena familje- och privatliv med yrkesliv även fortsatt bör vara centrala i Lissabonarbetet. Det sägs vidare att dessa frågor bör utgöra en viktig del i det nya ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU, som ska antas , och att det bör utvecklas bättre mekanismer för uppföljning av insatser för ungdomar. Svensk ståndpunkt stödjer utkastet till centrala budskap. - De centrala budskapen bifogas DP 4 Bättre genomförande av och ökad synlighet för den europeiska ungdomspakten - Diskussionspunkt Bakgrund och innehåll Efter antagandet av de centrala budskapen om den europeiska ungdomspakten och om EU-samarbetet på ungdomsområdet har det tjeckiska ordförandeskapet föreslagit en diskussion om hur ungdomspakten kan implementeras på ett bättre sätt och om hur synligheten för pakten kan ökas. Som underlag för diskussionen har ordförandeskapet tagit fram ett diskussionsunderlag i vilket ungdomsministrarna inbjuds att göra ett inlägg rörande en av två frågor; 1) Vilka är de bästa metoderna på nationell nivå som bidrar till att den europeiska ungdomspakten kan genomföras mer effektivt? 2) Vilka åtgärder skulle enligt medlemsstaterna kunna ge den europeiska ungdomspakten större synlighet och åstadkomma ett mervärde på europeisk nivå? Det svenska inlägget kommer att göras under fråga två och lyfta fram den europeiska ungdomspakten, som ett bra exempel på hur ett ungdomsperspektiv har integrerats i en EU-process Lissabonprocessen. Fokus kommer att läggas på hur detta arbete kan stärkas i en reformerad Lissabonstrategi efter 2010 och också inspirera arbetet inom ramen för andra EU-processer, som är av betydelse för ungas levnadsvillkor. - Diskussionsunderlaget bifogas UTBILDNING DP 5 Huvudbudskap om utbildning till Europeiska rådets vårmöte - Antagande av huvudbudskap Bakgrund och innehåll Utbildningsministrarna skickar, i likhet med ett antal andra rådskonstellationer, ett bidrag till behandlingen av Lissabonprocessen vid . Dessa inspel är mer omfattande då även en gemensam rapport från ministerrådet och kommissionen lämnas. Detta år är det endast ett kort inspel som görs. Huvudbudskapen utgår från dagsaktuella frågor på utbildningsområdet. I utkastet får den finansiella krisen ett stort utrymme och i samband med detta så påtalas bl. a. betydelsen av fortsatta insatser för att stimulera befolkningens utbildning och fortbildning. Svensk ståndpunkt stödjer innehållet i budskapet. - Huvudbudskapen bifogas DP 6 En uppdaterad strategisk ram för europeiskt samarbete om utbildning - Diskussionspunkt Bakgrund och innehåll Hur utbildningssamarbetet på europeisk nivå ska utformas är den mest aktuella frågan för diskussion på europeisk nivå just . Detta är något som har börjat diskuteras på allvar. Den diskussionen och utformningen av en förnyad agenda kommer att pågå och sannolikt till del också . Det tidigare arbete som har gjorts har betytt klara framsteg för utbildningssamarbetet i . Det finns nu en helt annan diskussion mellan länderna och en högre medvetenhet om gemensamma europeiska utmaningar och målsättningar. Ett fortsatt sådant samarbete är viktigt både utifrån att utbildning är en central del av de övergripande EU-ambitionerna och så att medlemsstaterna kan stödja varandra i de utmaningar för utbildningssystemen som är gemensamma. Till de gemensamma utmaningarna hör t.ex. den finansiella krisen, globaliseringens konsekvenser, demografin, arbetskraftsutbudet, migrationen och den sociala sammanhållningen. Många av dessa utmaningar kräver fortsatta gemensamma ansträngningar. Svensk ståndpunkt strävar efter att fortsatt ha ett arbetsprogram och gemensamma europeiska mål för utbildningssamarbetet och gärna med uppföljning i form av rapportering, indikatorer och riktmärken. Vi bör ha ett fortsatt och gärna utökat utbyte så att vi får del av andra länders erfarenheter. Referensverktyg kan vara värdefullt för förbättrad mobilitet och jämförbarhet, men tonvikten bör ligga på erfarenhetsutbyte och utbyte av information, relevanta forskningsresultat och dylikt. Vi ska inte röra oss mot harmonisering utan mot fortsatt mångfald och ökat samarbete. DP 7 Övriga frågor (a) Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och "Ny kompetens för nya arbetstillfällen: Att förutse och matcha kompetensbehoven på arbetsmarknaden" - Föredragning av kommissionen I meddelandet från den presenterar kommissionen en första analys av kompetensbehoven . konstaterar de att denna analys inte bör vara en engångsinsats utan att den måste följas av fortsatta strategiska insatser eftersom nya tillväxtsektorer som kan skapa nya jobb växer fram, och analyserna måste uppdateras regelbundet för att den senaste utvecklingen ska kunna beaktas. I meddelandet sätts analysen beträffande kompetens och arbetsmarknadens behov in i sammanhanget av EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi. Bedömningen är att behovet att höja befolkningens kompetens och åstadkomma en bättre matchning med arbetsmarknadens behov får en central betydelse i strategin och ska göra det möjligt att hantera finanskrisens omedelbara sociala och arbetsmarknadsrelaterade konsekvenser och bidra till EU:s konkurrenskraft och rättvisa på . För att bättre möta dessa utmaningar skriver kommissionen att det framöver är nödvändigt att ta fram mer omfattande information om framtida kompetensbehov och yrkeskrav i EU och att underlätta planering och matchning. Initiativet ska finansieras via befintliga budgetar och program. Utöver detta initiativ föreslår kommissionen också att det införs en uppdaterad strategisk ram för europeiskt samarbete på utbildningsområdet för att bistå medlemsstaterna när det gäller att höja kompetensen genom livslångt lärande.