rfr · GX0WRFR1 · 2009-11-26 00:00:00 — Av medlen avsätts enligt regeringsbeslut för exportfrämjande åtgärder och avsätts för stöd till livsmedelsexporterande företag för landsgodkännande. Ytterligare tillförs den sistnämnda åtgärden genom regleringsbrev. Därtill kommer för insatser för att bidra till innovation, utveckling, logistiklösningar och högre kompetens i livsmedelssektorn och mat med mervärde. uppgick anslaget till varav öronmärktes till Eldrimner. kan stöd, i mån av tillgång på medel, lämnas till aktörer inom livsmedelssektorn för åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Stöd får bl.a. lämnas för kostnader för att genomföra projekt som syftar till att utveckla produkter, processer eller tekniker med anknytning till livsmedelsförädling eller utveckla avsättningsmöjligheter för livsmedel. Stöd får även lämnas till kompetensutveckling, informa- 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION tion och kunskapsspridning. Frågor om stöd prövas av Jordbruksverket.104 När det gäller satsningar för att bidra till innovation, utveckling och högre kompetens i livsmedelssektorn får anslagsmedel beviljas för stöd till insatser på livsmedelsområdet. Medlen är enligt ett av flera verktyg som ska bidra till att uppfylla regeringens vision om det nya matlandet.105 beviljade i stöd till projekt för främjande av småskalig livsmedelsförädling. Enligt verket var intresset för den nya stödformen stort det kom in över 100 ansökningar på totalt ca , men endast en mindre del (0,) avsåg stöd till projekt inom småskalig livsmedelsförädling (mikroföretag med färre än 10 årsarbetskrafter och en omsättning understigande ). Dessutom utbetalades i öronmärkta medel till i för Eldrimner.106 Regeringen redovisade sin långsiktiga vision att ska bli det nya matlandet i . Syftet med visionen är att skapa tillväxt och sysselsättning. Detta ska uppnås inom ramen för bl.a. livsmedelsstrategin, landsbygdsprogrammet och en tvådelad satsning på offentlig mat och kommunikation av visionen. En del av visionen är att mat och turism ska utvecklas i symbios. Matupplevelser utgör en väsentlig del av turistens upplevelser och Sverigebild.107 presenterade regeringen sin handlingsplan för hur visionen det nya matlandet ska uppnås. Handlingsplanen har fem fokusområden: Offentlig mat, Primärproduktion, Förädlad mat, Matturism och Restaurangbranschen. För varje område finns mål och åtgärdsförslag för att nå målen. Bland målen kan nämnas att antalet livsmedelsföretag ska öka till 2020. Handlingsplanens mål är att skapa förutsättningar för 10 000 nya jobb genom god mat och upplevelser.108 Vid i framförde en representant för att småskaligt producerad mat är en mycket viktig del för att nå målet. 104Förordningen (2008:80) om stöd till insatser på livsmedelsområdet. När det gäller de exportfrämjande åtgärderna får anslagsmedel användas som stöd till program för exportfrämjande av svenska livsmedel. Stöd för konsulttjänster får högst uppgå till av kostnaderna. Stöd för deltagande i mässor och utställningar får högst uppgå till av merkostnaderna för hyra, uppförande och drift av utställningsmontern. I verksamheten ska fokus i huvudsak ligga på små och medelstora företag. ska betala ut medel till för denna verksamhet. 106Jordbruksverket, 2009. 107Regeringskansliet, 2008, regeringens webbplats och , e-brev . 108Regeringskansliet, 2009c och 2009d. 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION I uppföljningen har inte ingått att följa upp vilka resultat som regeringens pågående satsningar får. Från Livsmedelsföretagen (Li) har det dock framförts att de statliga satsningarna inom livsmedelsområdet har gett goda resultat. De ger bättre förutsättningar för småskaliga företag avseende kompetensutveckling och utbildning, process- och teknikutveckling samt produktutveckling. De fortsatta satsningarna på det nya matlandet menar är särskilt intressanta för de små företagen och menar att det är ett erkännande av livsmedelsbranschens potential och betydelse för arbete och tillväxt.109 4.2.2 Stöd till småskaliga slakterier Stöd till småskaliga slakterier Olika insatser för livsmedelsområdet har även gjorts inom ramen för anslaget till (utg.omr. ökade anslag med för att bl.a. initiera ett arbete för att främja den småskaliga slakten. Denna anslagsökning skulle även användas till bl.a. EU-arbete, livsmedelsdatabasen samt forsknings- och utvecklingsarbete. tillfördes för olika insatser rörande närslakt, bl.a. pilotprojekt. tillfördes för att förbättra de mindre slakteriernas förutsättningar i förhållande till större slakterier. Under uppföljningen har redovisat sina erfarenheter från verkets stöd till småskaliga slakterier. hade ett regeringsuppdrag att stödja småskaliga slakterier. För detta ändamål tilldelades verket . Enligt uppgift från verket användes dessa medel till att ge ut informationsmaterial och att lämna bidrag till lokala projekt. Det kunde t.ex. gälla projekt om hur man billigare kunde hantera slakteriavfall. Ett informationsmaterial som gavs ut var en slakterier som utarbetades av JTI på uppdrag.110 I handboken ges råd om start, drift, djurhantering, kvalitetssäkring, arbetsmiljö, lokalutformning, myndighetskrav m.m. hade verket även 1,5 tjänst för rådgivning till småskaliga slakterier. Med ett nytt anslag kunde rådgivningen fortsätta även . Under uppföljningen har representanter för framfört att ett dilemma var att rådgivningen, som gick utöver den generella rådgivning som brukar ge, internt inom verket upplevdes som problematisk eftersom man är kontrollmyndighet för slakterier. På verket hanterades detta genom att uppgifterna lades på vitt skilda personer. Enligt vad som har fram- 109Livsmedelsföretagen, 2009, samt enkätsvar . 110JTI, 2007. finns även tillgänglig på webbplats. 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION kommit i intervjuer med verkets tjänstemän gav rådgivningen bra skjuts åt arbetet och underlättade för de befintliga företagen. Enligt verket ledde rådgivningen dock inte till att nya slakterier startades. I samband med bl.a. miljö- och jordbruksutskottets utfrågning framförde småskaliga kontrollslakteriers förening (SSKF) kritik mot att de anslagna medlen inte användes fullt ut . Denna kritik bemöttes under utfrågningen av generaldirektör. I denna uppföljning har SSKF framfört att rådgivarna för nystartande borde återinföras. För perioden 20082010 disponerar ett anslag på för att sänka kontrollavgiften för köttkontroller. Sänkningen är i genomsnitt , men genom sin konstruktion med lägre avgift per djur för de första djuren leder den till att det blir störst sänkning för de små slakteriföretagen. I den senaste årsredovisningen redovisar verket ett exempel som innebär att kontrollavgiften vid slakt av 100 vuxna nötkreatur har sänkts från ca till ca för företaget. Vidare har avgiften för besiktning och godkännande innan en ny anläggning tas i bruk sänkts från till . Från uppges att dessa avgiftssänkningar har fått stor effekt. Enligt verkets definition finns nu 34 godkända små slakterier111 och 20 stora slakterier.112 godkändes 18 nya små slakterier, och ytterligare 14 ansökningar uppges vara under beredning eller ska godkännas. Från verket konstateras att ökningen av antalet småskaliga slakterier inte leder till några stora sysselsättningseffekter eftersom det oftast är enmansföretag som startas. En av de intervjuade tjänstemännen vid menar att förutom avgiftsnedsättningen har även handboken och rådgivningen bidragit till utvecklingen av små slakterier. Bland annat genomfördes utbildning i egenkontroll och HACCP för SSKF. I uppföljningen har flera andra aktörer uppmärksammat de insatser som staten har gjort för de småskaliga slakterierna. Exempelvis i län har framfört att de avgiftsminskningar som skett för mindre slakterier uppfattas som mycket positiva från företagens sida. menar att intresset för att starta mindre slakterier har ökat markant sedan avgifterna minskades. i menar att det är positivt att subventioner har införts för levandedjursbesiktning för små företag. Det kan konstateras att avgiftsnedsättningen är en treårig satsning, men enligt intervjuade tjänstemän vid är det troligt att satsningen kommer att fortsätta därefter. SSKF framhåller att det är viktigt att behålla nuvarande insatser för att sänka besiktningsavgifterna. 111Det finns ingen officiell definition av vad som ska räknas som småskaligt slakteri. brukar använda en definition som innebär att ett slakteri med 3 500 slaktenheter eller färre betecknas som småskaligt. 112Stora slakterier har enligt definition fler än 3 500 slaktenheter. 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION tjänstemän vid uppgett att regeringen inte har uttalat någon fortsatt ambition för satsningen på att förbättra förutsättningarna för främst mindre slakterier: I budgeten finns medel avsatta . Om inga andra beslut fattas kommer den nuvarande avgiftsnedsättningen att upphöra från och med 2011.113 Miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006 Insatserna inom miljö- och landsbygdsprogrammet delades in i två insatsområden, I) ett ekologiskt hållbart lantbruk och II) en ekonomiskt och socialt hållbar landsbygd. Insatsområde II utgjorde en förhållandevis liten del av programmet, och här ingick bl.a. investeringsstödet, förädlingsstödet och projektstödet. Förädlingsstödets övergripande mål var att främja en konkurrenskraftig förädlingsindustri. Dess operativa mål var att stödet vid periodens slut skulle ha medverkat till att hade investerats i ny och konkurrenskraftig förädling av råvaror från jordbruket och trädgårdsnäringen, med tonvikt på småskalig verksamhet, samt att investeringarna medverkat till minst 1 500 nya och bibehållna arbetstillfällen. Två områden prioriterades, dels investeringar i livsmedelsindustrin med syftet att utveckla högförädlade livsmedel av hög kvalitet med innovativ karaktär, dels investeringar i småskalig livsmedelsindustri. slututvärdering visar att det var tveksamt om förädlingsstödet ledde till avsett resultat: Förädlingsstödet förefaller inte ha haft någon effekt på företagens investeringar, utan har i stället lett till en undanträngning av investeringar som skulle ha gjorts i vilket fall som helst. Det betyder att stödet inte heller i övrigt kan ha haft några positiva effekter, avseende till exempel att öka jordbruksprodukternas mervärde.114 godkände Europeiska kommissionen landsbygdsprogram för 20072013. Programmet har som övergripande mål att stödja en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden i . Programmet finansieras både från EU-budgeten och med nationella medel och omfattar totalt ca , eller ca . Det är det tredje i ordningen av den här typen av program för . Programmet är uppdelat på fyra områden, s.k. axlar, vars mål och inriktning är gemensamma för EU-länderna: Målet för åtgärder i axel 1 är att förbättra utvecklings- och konkurrenskraften hos företag inom jord- och skogsbrukssektorn, rennäring, livsmedelsproduktion och förädling. Axel 1 innehåller stöd till kompetensut- 113Jordbruksdepartementet, e-brev . 114Sveriges , 2009. 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION veckling, lärande och spridning av ny kunskap, investeringsstöd och stöd till vidareförädling. Totalt omfattar åtgärderna inom axel 1 . Det övergripande målet för axel 2 är att bevara och utveckla ett attraktivt landskap med höga natur- och kulturvärden. Åtgärderna ska bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen uppfylls, men också till att öka landsbygdens attraktionskraft för boende, för besökande och för företagande. Totalt omfattar åtgärderna inom axel 2 . Övergripande mål för axel 3 är att skapa ett mer diversifierat och konkurrenskraftigt näringsliv och en bättre livskvalitet på landsbygden. Stöden inom axeln kan gå till företag och förutsättningsskapande projekt. Detta ska stimulera lokalt entreprenörskap, företagande och affärsutveckling i landsbygdens olika branscher och bidra till nya arbetstillfällen. Stöd finns också till lokal utveckling, grundläggande tjänster och bevarandet av natur- och kulturarvet. Totalt omfattar åtgärderna inom axel 3 ca . För axel 4 är det övergripande målet att främja lokal förankring, inflytande och samarbete i genomförandet av landsbygdsprogrammet. Leader är en metod för lokalt utvecklingsarbete och genomförande av olika åtgärder i landsbygdsprogrammet som bygger på lokala partnerskap mellan näringsliv, ideella organisationer och den offentliga sektorn och ska kunna tillämpas i hela landet. Leader-metoden ska medverka till att uppfylla målen för de övriga axlarna i programmet. Totalt omfattar axel 4 (Leader) ca per år.115 redovisade regeringen i budgetpropositionen att regeringen gör satsningar på livsmedelsföretag via landsbygdsprogrammet, t.ex. genom stöd för kompetenshöjande insatser och investeringar för att främja förädling. betonade regeringen att produktion och förädling av livsmedel är viktiga delar av landsbygdsprogrammet, liksom upplevelseturism baserad på landsbygdens resurser. I uppföljningen har uppgett att det inom landsbygdsprogrammet är möjligt att stödja småskalig livsmedelsproduktion inom flera olika åtgärder. Det är i första hand åtgärden för högre värde i jord- och skogsbruksprodukter men även åtgärderna för diversifiering, mikroföretagande, samarbete inom de gröna näringarna, kompetensutveckling m.fl. som kan användas för att stödja småskalig livsmedelsförädling. Inom åtgärden för högre värde för jordbruksprodukter går det att förutom mikroföretag även stödja mindre och medelstora företag. Enligt uppgift från verket är det inte möjligt att i statistiken särskilja de olika storlekskategorierna. 115 Webbplatsen och , e-brev . 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION uppger att 220 företag har beviljats i företagsstöd. Därav uppgår stöd inom åtgärden högre värde för jordbruksprodukter till 118 företag och . Projektstöd, som avser stöd till aktiviteter som har mer allmänt intresse och vars nytta inte tillfaller ett specifikt företag, har beviljats till 90 olika projekt med totalt . Därav har 35 projekt om totalt beviljats inom åtgärden för mikroföretagande.116 Av verkets senaste årsredovisning framgår att beviljades från landsbygdsprogrammet till elva nationella projekt med inriktning på småskalig livsmedelsförädling eller till projekt med inriktning på mat (se tabell 3 nedan). Av dessa gick till Eldrimner, till mat, till Bondens egen marknad och till Svenskt sigill för utveckling av certifieringssystem för småskalig förädling.117 AV JORDBRUKSVERKET BEVILJADE STÖD TILL PROJEKT FÖR FRÄM- JANDE AV SMÅSKALIG LIVSMEDELSFÖRÄDLING (TUSEN KRONOR) Stöd till insatser på Källa: , 2009. Anslaget Konkurrenskraftig livsmedelssektor behandlas i avsnitt 4.2.1. De särskilda förutsättningar som råder för rennäringen som en del av livsmedelsproduktionen och samernas ställning som urfolk och nationell minoritet ska beaktas vid genomförandet av det nationella landsbygdsprogrammet. Därför har som myndighet tilldelats ett särskilt genomförandeansvar och ett tematiskt ansvar över de samiska närings- och landsbygdsutvecklingsfrågorna inom programmet. När det gäller rennäringen finns enligt uppgift tolv större företag som både förädlar och distribuerar renkött. Enligt uppskattning bereds av renköttet på ett eller annat sätt. Av detta röks . Till skav och charkvaror går av den totala köttvolymen. uppges i sin genomförandestrategi för landsbygdsprogrammet prioritera all form av småskalig förädling av lokalt producerade produkter. 116Jordbruksverket, e-brev . Verket har tagit fram uppgifterna genom att sortera fram ansökningar som avser livsmedelsförädling. 117Utvecklingen av ett certifieringssystem för småskalig livsmedelsförädling behandlas vidare i avsnitt 6.2. Eldrimner och Regional mat behandlas i avsnitt 4.3. 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION ser som syftar till att utveckla nya processer, produkter och tekniker inom förädlingsbranschen ska prioriteras.118 Exempel på länsstyrelsernas insatser i län har i uppföljningen redovisat att man under förra programperioden (20012006) gjorde en stor satsning på småskalig livsmedelsproduktion inom det dåvarande landsbygdsprogrammet. genomfördes 33 kurser som handlade om småskalig livsmedelsproduktion. Kurserna behandlade allt från HACCP, grafisk design och ekonomi till rena produktutvecklingskurser, som brödets kemi, charktillverkning, bär och grönsaker m.m. genomfördes 17 studieresor och studiebesök både inom och utom landet. Studieresorna var av olika karaktär. En del var s.k. inspirationsresor, medan andra hade teman som charktillverkning, bröd eller grönsaker. De mer specialiserade resorna vände sig till redan befintliga företag och var ett led i att utveckla deras produktion. Möjligheten till enskild rådgivning utnyttjades av 29 företag i län . Rådgivningen valdes av företagen, och rådgivning inom både ekonomi och produktutveckling erbjöds. har samarbetat med i län och tillsammans har man genomfört en matfestival i , där 20 mindre livsmedelsproducenter från och medverkade. En turistkarta som visade var de små livsmedelsproducenterna var belägna i länet producerades under 20052006. I samarbete med drevs också ett tryffelprojekt. Vidare pågick under hela programperioden olika projekt som berörde småskalig livsmedelsproduktion. LRF drev projektet i och på . En matmarknad i Tjust stöttades också med medel från landsbygdsprogrammet. drev två projekt, Nya produktionsgrenar och Nya grödor, vilka var samlingsprojekt för initiativ som togs ute i länet. Från uppges att många av dem som hade projektidéer inte hade råd att driva projekt eftersom de inte kunde agera bank. blev då projektägare. uppger vidare att under förra programperioden fick ett flertal små livsmedelsföretag i län stöd till investeringar inom ramen för det förädlingsstöd som handlades av . 20072013 har valt att inte stå som projektägare utan har överlåtit åt producenter och organisationer att själva ta initiativ till olika aktiviteter. beslutades om tre aktiviteter: -En fortsättning på matfestivalen genomfördes. Den vände sig till krögare och personal för storhushåll. Syftet med aktiviteten var att uppmärksamma krögare och personal för storhushåll på möjligheterna med lokal mat. 118 , 2007. 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION -stöttade LRF som genomförde ett projekt för att de mindre livsmedelsföretagen från och skulle kunna medverka på i . -En studieresa genomfördes till minsta gårdsslakteri. Under 20082009 har lämnat projektstöd och företagsstöd inom ramen för landsbygdsprogrammet till bl.a. LRF och någon mindre livsmedelsproducent i län. I uppföljningen har i län uppgett att dess landsbygdsenhet har bifallit stöd inom landsbygdsprogrammets åtgärd Högre värde i jord- och skogbruksprodukter till småskaliga slakterier och mejerier för tillverkning av ost. Inom åtgärden Samarbete inom gröna näringen har det bifallits stöd till Sju gårdars mjölk, marknadsföring av eget varumärke inom ekomjölksdistribution. Stöd har också gått till Upplandsbonden för utveckling och marknadsföring av effektiva affärsprocesser inom lokalproducerad och ekologisk mat. i uppger att inom strukturfondernas dåvarande mål 1-program 20002006 för Södra skogslänsregionen genomfördes ett flertal större projekt i syfte att främja småskalig livsmedelsförädling, allt från produktion till marknadsinsatser. Dessa projekt redovisades direkt mot programmet, och där ingick även utvärderingar av de olika projekten. uppger vidare att Interreg-samarbetsprojekt genomfördes med de norska fylkena Nord- och Sørtrøndelag inom området småskalig livsmedelsproduktion. Enligt har riktade stödinsatser till enskilda företag skett inom mål 1-programmet, senare landsbygdsprogrammet, i åtgärderna Investeringsstöd till lantbrukare och åtgärden Förädlingsstöd. Totalt uppger i att stöd har lämnats med i förädlingsstöd fram till juni 2009.119 Totalt har 34 företag fått stöd till olika åtgärder. En separat redovisning av dessa insatser har gjorts till . har i uppföljningen uppgett att man har prioriterat stöd till småskalig förädling i sina fortsatta insatser med förädlingsstödet. Insatser för att förenkla regelverket för landsbygdsprogrammet En av de frågor som har ingått i uppföljningen är om reglerna för olika stöd i det nya landsbygdsprogrammet har blivit enklare jämfört med det tidigare programmet. I utskottets utfrågning framförde representant att en av ledstjärnorna för arbetet med det nya landsbygdsprogrammet har varit enkelhet. En av delarna i detta är att minska antalet blanketter och göra det enklare för den stödsökande att söka stöd. I denna uppföljning har från uppgetts att alla föreskrifter och blanketter arbetades om från grunden i samband med det nya program- 119 Av detta avser ca ett stöd till det storskaliga mejeriföretaget , vilket inte bör räknas med här. 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION I stället för att hantera en rad olika åtgärder för sig, som verket hade gjort under den tidigare programperioden, grupperades åtgärderna i Företagsstöd respektive Projektstöd. Enligt uppgift från verket ledde detta till färre blanketter, färre anvisningar och färre föreskrifter. Reglerna harmoniserades mellan olika åtgärder. Dessutom förenklades och renodlades ansökningsblanketterna och kompletterades i stället med ett krav på affärsplan och projektplan. Enligt har det av olika fokusgrupper framkommit att dessa förenklingsåtgärder har varit uppskattade. Blanketterna och planerna har av deltagarna inte upplevts som krångliga, men de kan däremot medföra en viss tidsåtgång. Verket menar dock att sökanden får en egennytta av att upprätta dessa planer eftersom det även utvecklar verksamheten. Utöver vad blanketter och regler kan påverka så inverkar även den enskilde handläggaren på hur ansökningsförfarandet upplevs. Från konstateras att kundbemötandet och den administrativa hanteringen kan variera mellan olika myndigheter och olika personer. Dessutom kan handläggarens osäkerhet kring exempelvis nya branscher avspegla sig i vilka underlag man kräver in. uppger sig dock arbeta aktivt tillsammans med länsstyrelserna och med att utbyta erfarenheter som kan leda till att myndigheterna får ett ökat kundfokus och en ökad trygghet i sitt uppdrag. menar att mycket positivt och utvecklande arbete pågår på detta område. När det gäller frågan om det finns reaktioner hos potentiella sökande som visar att de känner osäkerhet om och när stöden betalas ut och därför avstår från att söka uppger följande: Det är viktigt att skilja på hur sökandena verkligen har upplevt ansökningsprocessen och vilka föreställningar som florerar ute i landet. Vi vet att det finns vissa föreställningar som inte alltid bekräftas av dem som har sökt stöd. Det generella antagandet är att det är mycket krångligt att söka både stöd och utbetalning. När vi har pratat med stödmottagarna har vi inte upplevt samma inställning. Det vi kan konstatera är dock att det upplevs som krångligare att få stöd utbetalt än att söka det. Vi vet också att handläggningstiderna har varit långa. Här pågår ett arbete för att komma tillrätta med det. För att lära oss mer om hur kunderna upplever ansökningsförfarandet och hur det kan förenklas har vi för avsikt att genomföra en kundundersökning.120 uppger vidare att det finns en uppfattning bland en del av dem som söker medel att kontroller kan vara alltför omfattande och byråkratiska. uppger att man arbetar aktivt för att hitta lösningar och tolkningar som är kundvänliga. Av utskottets enkätundersökning framgår att en majoritet av både företagen och de organisationer som har ingått i uppföljningen anser att det är krångligt att ansöka om statliga bidrag och EU-bidrag. 120 , e-brev . 4 STÖD TILL SMÅSKALIG LIVSMEDELSPRODUKTION Synpunkter på inriktningen av stödet I utskottets uppföljning har endast ett fåtal aktörer haft synpunkter på inriktningen av landsbygdsprogrammet.