eunbil · GX0N2326B8 · 2009-11-23 00:00:00 — möte i Kommenterad dagordning - enligt den preliminära dagordning som framkom vid Coreper Antagande av den preliminära dagordningen Godkännande av listan över A-punkter I skrivande stund räknar vi med att ärendet om uppförandekoden för företagsbeskattning (nu dp 4.7) blir A-punkt. Förhoppningarna är att även postmomsen (nu dp 4.2) och SEPA (nu dp 7.1) och OTC-derivaten (nu dp 7.2) blir A-punkter. Upprättande av europeiska tillsynsmyndigheter - allmän inriktning Rådet ska anta en allmän inriktning (general approach) för respektive förordning rörande de tre s.k. mikromyndigheterna för tillsyn på finansmarknaderna. Kommissionen har presenterat tre förordningsförslag som innebär att tre EU-myndigheter inrättas för respektive banker (Authority), värdepappersrörelse (Authority) och försäkrings- och pensionsverksamhet (Pensions Authority). Förslagen innebär bl.a. att myndigheterna tillerkänns befogenheter att i särskilda situationer fatta beslut som riktar sig till nationella tillsynsmyndigheter. Om dessa myndigheter inte följer mikromyndighetens beslut har denna möjlighet att rikta beslut, som blir direkt tillämpliga mot enskilda institut. Dessutom innehåller förslagen en möjlighet för respektive myndighet att utöva direkt tillsyn över andra än kreditvärderingsinstitut. Det är regeringens uppfattning att det senaste årets ekonomiska och finansiella kriser tydligt visat på brister vad gäller gränsöverskridande tillsyn på finansmarknaderna. de pekade entydigt på behovet av en fastare europeisk struktur för gränsöverskridande tillsyn. Kommissionens förslag följer i stora drag rapportens slutsatser. Det är ordförandeskapets ambition att rådet kan enas om en allmän inriktning om inrättande av de tre mikromyndigheterna. Därmed skulle det finnas överenskommelser om hela tillsynspaketet, eftersom enades om en allmän inriktning rörande det s.k. makroorganet för tidig varning (). 4.1 Moms Fusk med utsläppsrätter - allmän inriktning Ordförandeskapet har för avsikt att uppnå en politisk överenskommelse om ett förslag från kommissionen som syftar till att bekämpa momsbedrägerier, KOM (2009) 511 (se Faktapromemoria 2009/10:27). Kommissionens förslag har tillkommit mot bakgrund av att det uppmärksammats att det i vissa medlemsstater förekommit omfattande momsbedrägerier med utsläppsrätter. Det är också känt att det särskilt förekommer omfattande bedrägerier med vissa varor. Förslaget innebär att medlemsstaterna får möjlighet att införa s.k. omvänd skattskyldighet för utsläppsrätter, mobiltelefoner, integrerade kretsanordningar (t.ex. mikroprocessorer), parfym och ädelmetaller. Det är en frivillig och tidsbegränsad ordning. Omvänd skattskyldighet innebär att en försäljning inom landet ska beskattas av köparen och inte av säljaren. Regeringen stöder initiativen inom EU för att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande som regeringens och EU:s mål att minska den administrativa bördan måste beaktas. Regeringen är generellt sett positiv till kommissionens förslag som innebär att medlemsstaterna tillfälligt får möjlighet att införa omvänd skattskyldighet inom vissa, särskilt utsatta, sektorer. I ordförandeskapets kompromissförslag föreslås att reglerna endast ska omfatta utsläppsrätter, mobiltelefoner och integrerade kretsanordningar. Vidare har ändringar gjort som syftar till att minska den administrativa bördan för företagen och skattemyndigheterna till följd av reglerna. 4.2 (ev.) Momshantering av posttjänster - politiska riktlinjer Rådet ska ange politiska riktlinjer och en tidtabell för att förändra reglerna i EG:s momsdirektiv avseende hanteringen av posttjänster. Förändringen baseras på kommissionens förslag (KOM(2003) 234 och KOM(2004) 468). Det första förslaget finns presenterat i Faktapromemoria /03:FPM77. Ordförandeskapet kommer att presentera ett förslag till riktlinjer för det fortsatta arbetet. Regeringen anser att det är angeläget att momsreglerna för posttjänster ändras så att de medlemsstater som vill öppna upp postmarknaden för full konkurrens kan göra det utan att konkurrensen snedvrids av momsreglerna. 4.3 Sparandedirektivet - politisk överenskommelse I enlighet med slutsatserna från Ekofin har det svenska ordförandeskapet arbetat intensivt med kommissionens framlagda förslag till ändringar avseende sparandedirektivet. Ett förslag till ändringsdirektiv läggs nu fram för politisk överenskommelse. Förslaget syftar till att täppa till de kryphål som uppmärksammats under direktivets tillämpning och att höja kvaliteten på den information som utbyts. Det har väsentligt omarbetats under det svenska ordförandeskapet, inte minst med sikte på att göra texten mer begriplig. Ändringsförslaget avser huvudsakligen följande förändringar i förhållande till det gällande direktivet: - räntebetalningar som går via obeskattade juridiska konstruktioner utanför EU(vilka utpekas i en bilaga till direktivet) till fysiska betalningsmottagare inom EU, ska omfattats av sparandedirektivet genom en s.k. genomlysningsmetod, - konstruktionen betalningsombud vid mottagande av en räntebetalning utvidgas till att omfatta flera obeskattade juridiska konstruktioner (vilka utpekas i en bilaga till direktivet), - införande av begreppet place-of-effective management för att i vissa fall fastställa var en juridisk konstruktion hör hemma, - utökande av tillämpningsområdet till att omfatta vissa strukturerade investeringsprodukter och vissa livförsäkringar, och - införande av ett kommittéförfarande för vissa rent tekniska frågor. Regeringen anser att det är angeläget att kvaliteten på den information som utbyts enligt sparandedirektivet förbättras och att de kryphål som uppmärksammats täpps till och välkomnar därför ändringsförslagen. 4.4 Indrivningsdirektivet - allmän inriktning I enlighet med slutsatserna från Ekofin har det svenska ordförandeskapet tagit fram ett utkast till allmän riktlinje rörande förslaget till nytt direktiv om ömsesidigt bistånd med indrivning av skatt m.m. Förslaget lades fram och är avsett att ersätta det nu gällande direktivet 2008/55/EG (kodifierad version). Det ursprungliga direktivet antogs 1976. Till de viktigare nyheterna i sak hör att det föreslås - en reglering av möjligheter till delegerat samarbete (t.ex. till lokal nivå), - ett vidgat tillämpningsområde för direktivet (till alla skatter och avgifter), - införande av ett s.k. enhetligt dokument som kan ligga till grund för verkställighet i den anmodade medlemsstaten utan någon mellanliggande prövning eller komplettering, - utbyte av information om förestående återbetalningar av skatt (för att dessa ska kunna tas i anspråk för skatteskulder i en annan medlemsstat), och - övergång till i princip enbart elektronisk kommunikation Andra nyheter i förslaget är bestämmelser om rätt för tjänstemän från en medlemsstat att närvara vid utredningar m.m. i en annan medlemsstat, och bestämmelser om att information som har inhämtats från en annan medlemsstat under vissa förutsättningar får användas för andra ändamål än indrivning och även vidarebefordras till en tredje medlemsstat. Regeringen välkomnar ett nytt direktiv på detta område som öppnar för ett effektivare samarbete. 4.5 Handräckningsdirektivet Skatteadministrativt samarbete - allmän inriktning Det svenska ordförandeskapet lägger fram ett utkast till allmän inriktning rörande ett förslag till nytt direktiv för administrativt samarbete i fråga om beskattning. Kommissionen lämnade sitt ursprungliga förslag . Diskussionerna i arbetsgrupp har förts under svenskt ordförandeskap som i enlighet med slutsatserna från Ekofinmötet har accelererat beredningen av direktivet. Det nu liggande förslaget till nytt handräckningsdirektiv innehåller följande väsentliga skillnader jämfört med det nu gällande direktivet: standard för informationsutbyte på begäran gäller. Ett utökat automatiskt informationsutbyte rörande vissa inkomster. Ett mer effektivt informationsutbyte genom gemensamma tekniska format. Regeringen ser frågan om en utbyggnad och effektivisering av samarbetet på detta område som viktig och välkomnar det nu liggande förslaget till nytt direktiv. 4.6 Antibedrägeriavtal med tredje land - allmän inriktning(LI) respektive antagande (övriga stater) Rådet ska anta en allmän inriktning rörande ett antibedrägeriavtal med . Förhandlingarna med om ett antibedrägeriavtal inleddes . Avtalet syftar till att säkerställa administrativ och rättslig hjälp för en fullständig tillämpning av gällande gemenskapsrätt, särskilt i fråga om bedrägeribekämpning. Under förhandlingarnas gång har avtalet utvidgats till att omfatta även informationsutbyte i administrativa skatteärenden enligt internationellt vedertagna standard. Det svenska ordförandeskapet lägger även fram ett förslag till ett nytt förhandlingsmandat för antagande som syftar till att ge kommissionen mandat för att förhandla om liknande avtal som det med , med , , och . Dessa stater har liksom ett nära samarbete med EU, varför avtalen är viktiga. Beträffande är det fråga om att komplettera ett redan befintligt antibedrägeriavtal, främst vad avser avtalets tillämpningsområde för direkta skatter och informationsutbyte i administrativa skatteärenden i enlighet med standard. Regeringen ser det som angeläget att stater som har ett nära samarbete med Europeiska unionen lämnar information enligt principer i skatteärenden och välkomnar därför antibedrägeriavtalet med och förhandlingar om liknande avtal med , , och . 4.7 Uppförandekod för företagsbeskattning - rådets slutsatser Uppförandekodgruppen ska lämna en rapport till över sitt arbete . Gruppen har utöver granskningen av nya skatteåtgärder (frysningen) arbetat med de frågor som ingår i det arbetspaket som beslutades av . Dessa frågor rör öppenhet och informationsutbyte avseende internprissättning, administrativ praxis och kopplingar till tredje länder. Det har vidare inrättats en teknisk undergrupp för att diskutera ytterligare en fråga som ingår i arbetspaketet, nämligen åtgärder för att motverka skattebedrägeri och annat missbruk. Ärendet förväntas bli en A-punkt. ska fatta beslut om underskottsförfaranden för sammanlagt 14 länder. För nio länder - , , , , , , , och handlar det om att inleda underskottförfaranden och ska lämna rekommendationer om bl. a. när underskotten ska vara korrigerade. För fyra länder som är i underskottsförfarande , , och ska besluta om nya rekommendationer. Rekommendationerna väntas innebära att tidsfristen för korrigering förlängs. Gällande , som också är i underskottsförfarande , väntas besluta om att inte förlänga tidsfristen för korrigering, eftersom inte bedöms ha vidtagit effektiva åtgärder för att kunna korrigera underskottet till 2010. Ordförandeskapet kan ställa sig bakom hanteringen av samtliga underskottsförfaranden. Detta kan ses som första steg i ländernas finanspolitiska exitstrategier. Regeringen anser att paktens regelverk ska följas, och att samma flexibilitet i tillämpningen ska gälla vid bedömningen av samtliga länder. Lika behandling av länder är centralt för trovärdigheten i pakten. 6.1 Finanstillsyn - lägesrapport Beroende av utfallet av dp 3 om upprättande av de tre s.k. mikromyndigheterna på tillsynsområdet kommer en lägesrapport att överlämnas till som redovisar hela paketet om tillsynsfrågor baserat på de Larosière-förslagen, alltså inkluderande både makro- och mikromyndigheterna. 6.2 Post 2010 Lissabonagenda - rådets slutsatser Rådet ska enas om slutsatser om en förnyad strategi för tillväxt och sysselsättning - Lissabonstrategin post-2010 - som en del i förberedelserna inför Europeiska rådets decembermöte. Då för tillväxt och jobb - Lissabonstrategin - löper ut ska kommissionen lägga fram ett förslag för en ny strategi . Ordförandeskapets ambition är att den 10-11 dec ska ange en inriktning inför kommissionens kommande förslag. Ett antal rådsformationer kommer att lämna sina respektive bidrag inför behandlingen i . slutsatser om den nya strategin för tillväxt och jobb väntas fokusera på tre huvudsakliga budskap: Hållbarhet i offentliga finanser, ökat arbetskraftsutbud samt ökad produktivitet. I slutsatserna förväntas rådet uttrycka behovet av bättre integrering av den sociala dimensionen och klimatförändringar i den nya strategin. Dessutom ska uppmuntra kommissionen att se över granskningsprocesserna av medlemsländernas genomförande av strategin. Dessa kan enligt regeringens mening bli både mer effektiva och kommuniceras på ett bättre sätt. 6.3 Exitstrategier - rådets slutsatser I takt med att de finansiella marknaderna har stabiliserats och börjat fungera mer normalt, har frågan om exit från de finansiell stödåtgärderna kommit allt mer i fokus. Ordförandeskapet siktar på att få medlemsstaterna att enas om ett antal vägledande principer för hur dessa strategierna ska utformas. Dessa principer handlar om hur exit bör samordnas mellan medlemsstaterna, att hänsyn måste tas till situationen i den enskilda medlemsstaten samt att exit bör inledas med de allmänna garantiprogrammen. Målet är att principerna kan antas som rådsslutsatser på mötet. Slutsatserna kan sedan lyftas upp till . diskussioner vittnar om en relativt stor enighet bland medlemsstaterna för de föreslagna principerna. 7.1 Ett gemensamt betalningsområde för euron - SEPA - rådets slutsatser Rådet ska anta slutsatser rörande arbetet i . Single Euro Payments Area (SEPA) är ett projekt som syftar till att skapa gemensamma och harmoniserade regler och rutiner för betalningar i euro i samtliga EES-länder. SEPA innebär harmonisering av såväl rättsregler som tekniska standarder och infrastrukturer för euro-betalningar. Avsikten är att förverkliga en inre marknad även för betaltjänster och möjliggöra effektiviseringar. SEPA omfattar även betalningar i euro i länder som inte har euron som valuta, alltså bl.a. eurobetalningar i . Betalningar i euro utgör dock en liten del av det totala betalningsflödet i . I utkastet till slutsatser uppmanas såväl medlemsstaterna som industrin (banker och andra betalningsförmedlare) att arbeta för att fler euro-betalningar ska göras i SEPA-format. Dessutom ska Europeiska kommissionen få i uppdrag att, tillsammans med alla berörda parter, utreda om det finns behov att fastställa ett eller flera bestämda slutdatum för övergången till euro-betalningar i SEPA-format. Om utredningen visar att detta behövs kan kommissionen i så fall föreslå regler om slutdatum för övergången till SEPA. Dessutom ger slutsatserna stöd till kommissionens arbete med att sätta upp en ny styrstruktur för . Syftet är att i högre grad involvera exempelvis konsumentorganisationer och stora användare av betaltjänster (t.ex. myndigheter och storföretag) i arbetet med SEPA. 7.2 Derivatamarknader Framtida åtgärder - rådets slutsatser Rådet ska anta slutsatser med anledning av kommissionens meddelande om derivatmarknaderna. På initiativ av det svenska ordförandeskapet har två punkter adderats till slutsatserna som en bekräftelse av kommissionens rapport om uppförandekoden för clearing och avveckling (meddelandet och rapporten berör samma område). Kommissionens har i meddelandet presenterat en vägkarta gällande åtgärder för att förbättra genomlysningen och minska motpartsrisker vid handel med derivat som har ägt rum utanför organiserade marknader (OTC-derivat). De föreslagna åtgärderna liknar motsvarande åtgärder som f.n. behandlas i den amerikanska kongressen: främja handel på organiserade marknader och avveckling av positioner genom centrala motparter (CCP) genom ändringar av kapitaltäckningsdirektivet, förbättra genomlysning för marknadsaktörer och tillsynsmyndigheter genom förändringar av MiFID, bl.a. genom krav på rapportering till centrala databaser för handelsinformation (trade repositories/warehouses), reglering av centrala motparter (CCP) och trade repositories. Den närliggande rapporten från kommissionen om uppförandekoden för clearing och avveckling innehåller en utvärdering av de tre senaste årens erfarenheter av självreglering. Koden har fungerat väl och bidragit till effektivisering och sänkta kostnader, framför allt gällande CCP-clearing. Kommissionen drar slutsatsen att uppförandekoden alltjämt har en viktig roll att spela men att inslaget av självreglering bör kompletteras med kommande lagstiftning gällande centrala motparter och gränsöverskridande avveckling och värdepappersförvaring. Det är ordförandeskapets ambition att ärendet vid rådsmötet ska kunna behandlas som en s.k. falsk B-punkt eller som en A-punkt. 7.3 Arrangemang för finansiell stabilitet - rådets slutsatser I arbetet att stärka EU:s arrangemang för finansiell krishantering ingår dels att utveckla ett regelverk med gemensamma legala verktyg för att ta hand om gränsöverskridande bankkriser, dels att utveckla ett effektivt och praktiskt ramverk för bättre samarbete och koordinering av krishanteringen. Kommissionen har presenterat ett meddelande avseende ett regelverk för tidiga ingripanden och lösningar av bankkriser där ett antal viktiga och svåra frågeställningar samt vägval diskuteras. Efter en bred konsultation och hearing ska kommissionen återkomma med mer konkreta förslag för det fortsatta arbetet. Vidare har en arbetsgrupp (med vice riksbankschef som ordförande) under EFK lagt fram en första skiss om hur en effektivare koordinering av EU:s krishantering ska byggas upp inklusive frågor om principer och processer för en möjlig bördefördelning av statliga insatser. Inga konkreta förslag föreligger sålunda . Ministrarna ska diskutera övergripande slutsatser som framför allt handlar om behovet av att driva arbetet vidare på dessa områden. Som ordförandeland ser detta som ett högt prioriterat område. Finanskrisen har tydligt visat att EU behöver en effektivare krishantering. (ev.) Övriga ärenden I skrivande stund planeras inga övriga ärenden.