rfr · GX0WRFR3 · 2009-12-21 00:00:00 — Exempelvis utsätts många tusen äldre omsorgstagare för restriktionsåtgärder av typen bälten, brickbord och sänggrindar. Dessa insatser tycks inte rapporteras in som fysiska övergrepp eller anmälas till polisen som olaga frihetsberövanden, trots att de i flertalet fall kan ses som sådana. Orsaken är att de ofta uppfattas som en beklaglig men nödvändig del av omhändertagandet trots att de saknar stöd i lagstiftningen. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: , , (tidigare Huma- nistiska-samhällsvetenskapliga forskarskolan i äldre, åldrande och omsorg, ). Kontaktuppgifter 046-222 12 93 41 Att fördela bistånd Om handläggningsprocessen inom äldreomsorgen Äldreomsorgens handläggning har utsatts för återkommande kritik kring både bristande rättssäkerhet och bristfällig behovsbedömning. Trots omfattande och upprepad kritik har handlandet fortsatt utan märkbara förändringar. Vår utgångspunkt är att bristerna inte kan betraktas som enkla administrativa problem som kan åtgärdas via råd och anvisningar, utan att det krävs ökade kunskaper kring vad som faktiskt sker och varför. 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Det övergripande syftet är att beskriva och analysera hur behovsbedömningen inom äldreomsorgen hanteras i relation till lagstiftningen. Man kan konstatera att äldreomsorgens biståndshandläggning generellt inte följer den föreskrivna handläggningsgången och att det faktiska handlandet skiljer sig från detta på flera punkter. Det handlar bl.a. om hur själva ansökan hanteras. Den sökandes begäran tas inte alltid emot direkt utan förhandlas och omvandlas till en ansökan som stämmer in på det kommunala utbudet. Det innebär att den ursprungliga begäran inte dokumenteras och därmed blir begäran inte utredd och inget formellt beslut kan fattas. Detta handlade får konsekvensen att rättssäkerheten sätts ur spel. När det gäller själva behovsbedömningen är den ofta begränsad till att omfatta fysiska och medicinska behov. Få utredningar lyfter fram sociala, psykiska, kulturella och existentiella behov. Utredningarna saknar en helhetssyn med fokus på den sökandes möjlighet att klara sin vardag och leva ett meningsfullt liv. En slutsats som kan dras är bl.a. att det inte i första hand är de äldres individuella behov som styr val av insats utan det omvända, dvs. det kommunala utbudet som styr utredningen, hur behoven formuleras och vilken insats som beslutas. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: , , och . Utförare: , (projektledare) och , samtliga , . 42 Överklagade beslut om hemtjänst och särskilt boende Projektets bakgrund är de övergripande forskningsfrågor som berör länsrätternas roll vad gäller att korrigera beslut och att skapa enhetlighet i rättstillämpningen. Kunskap om vilka som överklagar och hur överklagandet hanteras saknades. PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Syftet är dels att ge en bild av vilka biståndsbeslut som överklagas, vem som överklagar biståndsbeslut och hur överklagandeprocessen genomförs, dels att i olika avseenden undersöka domstolarnas beslut och jämföra dessa med rättstillämpning. Sammantaget pekar undersökningens resultat dels på vikten av att öka möjligheterna för de äldre, som inte har anhöriga med kunskaper och resurser, att kunna utnyttja sin demokratiska rättighet, dels på vikten av att social kompetens och erfarenhet tillförs länsrätterna. av avslagna hemtjänstärenden överklagas och av ärendena som rör särskilt boende. Länsrätten bifaller av överklagandena. Den höga ändringsfrekvensen visar att länsrättsprövningen är viktig. Målsägandena är ofta lågutbildade och har oftare fysiska funktionshinder i än vad som är fallet för äldre i allmänhet. De har sällan formellt ombud, men nio av tio har fått hjälp av barn eller någon annan anhörig och dessa är jämförelsevis välutbildade. Att ha starka företrädare framstår som betydelsefullt. Länsrätterna visar prov på bristande förmåga att väga in sociala och psykologiska faktorer i behovsbedömning och avgörande. Domstolen väger dock oftare in sociala och psykologiska faktorer när nämndemän är med i beslutsfattandet jämfört med när målen döms av ensamdomare. Det finns betydande skillnader mellan olika länsrätters ändringsfrekvenser och vad gäller domstolarnas avvägningar, detta gäller även inom en och samma länsrätt. Länsrätternas lagtolkning uppvisar brister när det gäller innebörden av viktiga begrepp och det finns brister när det gäller utredningsplikten (officialprincipen). Länsrätten tar ofta kommunens uppgifter för givna, även om man förhåller sig relativt självständig i förhållande till socialnämnden vid formulering av beslutsmotivering. Länsrätterna ställer ofta höga krav på att den sökande ska bevisa sina behov. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Utförare: , sociologiska institutionen och (projektledare), rättssociologiska enheten, båda . Kontaktuppgifter 046-222 88 10 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Fyra av intervjupersonerna har lämnat synpunkter som särskilt berör organisation. Synpunkterna berör samverkan inom och med andra aktörer. För långt driven specialisering Problembeskrivning: Trots att SoL har helhetssyn som en utgångspunkt så har organisation gått mot alltmer specialiserade enheter. Förklaringen är ett ökat behov av sakkompetens, men baksidan är ett ökat behov av formaliserad samverkan. Problembeskrivning: I SoL nämns att samverkan med andra ska ske när det är lämpligt. Det är bra, men för att detta ska kunna ske så måste ha en organisering som möjliggör samverkan. En alltför långt driven funktionsindelning ger en splittring som motverkar effektiv samverkan med andra aktörer. Möjliga åtgärder: I SoL skulle det kunna införas en formulering om att ska vara organiserad på ett sätt som är ändamålsenligt för klienterna. är det mycket annat än klienternas bästa som styr kommunernas sätt att organisera , såsom ekonomi, arbetsmiljö, brister i andra organisationer, organisatoriska moden osv. Möjliga åtgärder: Försöket med barnahus, där en ny organisation kring barn som utsatts för brott prövats, är ett positivt exempel som visar att samverkan mellan professioner kan ge bra resultat. Förutom projekten nedan, se även 11 Utvärdering av nationell försöksverksamhet med barnahus. Pågående projekt och forskningsprogram 43 Specialisering eller integration av individ- och familjeomsorg? Effekter på insatser och resultat individ- och familjeomsorg (IFO) är organiserad på olika sätt i olika kommuner. I några kommuner är IFO integrerad så att varje socialarbetare arbetar med nästan samtliga former av bistånd, medan organisationen i ett större antal kommuner är specialiserad eller funktionsuppdelad. är det samma lagar och övergripande riktlinjer som gäller för samtliga kommuner. Kunskapen är mycket begränsad när det gäller socialtjänstorganisationens betydelse för att hjälpa människor med olika behov och problem. PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Syftet med projektet är att beskriva och analysera hur integrerade respektive specialiserade organisationer för individ- och familjeomsorg påverkar socialarbetarnas insatser och resultat (klienteffekter). Undersökningen omfattar såväl förutsättningar som lagar, politisk styrning, organisation, ekonomiska och personella resurser som vad socialarbetarna faktiskt gör och hur de olika organisationsmodellerna påverkar resultatet i klientarbetet. Resultaten visar bl.a. att nästan alla IFO-organisationer i är problemspecialiserade, dvs. organisationen består av olika enheter som arbetar med olika slags specifik problematik hos klienterna (t.ex. ekonomi, missbruk och barnavård). Vidare ser vi att de olika organisationsformerna får konsekvenser för förutsättningarna, insatserna och resultaten på flera olika sätt. Exempelvis ser vi tydliga skillnader när det gäller politikers och chefers uppfattningar om IFO, socialarbetarnas hälsa, samverkan både inom och utanför samt ansvar för klienterna. Resultaten visar även att den idé om helhetssyn som genomsyrar socialtjänstlagens förarbeten totalt sett beaktas i liten utsträckning och mycket olikartat i de studerade organisationsmodellerna. Insamling av klientdata pågår fortfarande, men vissa tendenser avseende denna del av undersökningen kan dock konstateras. Majoriteten av klienter önskar sig kontakt med en enda socialarbetare. Sådana önskemål är svåra att tillmötesgå i problemspecialiserade organisationer. Å andra sidan, när man väl varit i kontakt med så tycks antalet socialarbetare man träffat spela en relativt begränsad roll. En tydlig trend är att klienter hos den integrerade organisationen värdesätter att denna organisation har öppna kontor utan säkerhetsslussar eller ens en reception. Vi bedömer att det ovanstående utgör centrala aspekter av den formulering i socialtjänstlagen som säger att insatser inom skall vara av god kvalitet. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: (projektledare), , och , samtliga , . Kontaktuppgifter 090-786 71 86 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Avslutade projekt och forskningsprogram 44 Vård och omsorg i offentlig eller privat regi En rättsvetenskaplig studie blev det allt vanligare att man i den offentliga debatten diskuterade den privatisering som ägde rum inom vård, skola och omsorg. Mycket sällan diskuterades dock innebörden av begreppet privatisering och vilka rättsliga konsekvenser privatisering medför för medborgarna. Syftet är att närmare undersöka innebörden av begreppet privatisering inom vård och omsorg samt hur den enskilde medborgarens ställning påverkas i rättsligt hänseende. Vad gäller görs en rättslig jämförelse, främst avseende äldreomsorgen, mellan verksamhet som bedrivs av kommunen och olika alternativa driftsformer. Jämförelsen sker utifrån tillgänglighet, kvalitet, insyn och kontroll. Tillgängligheten till insatser påverkades inte. Det är socialnämnden som beslutar om huruvida bistånd i form av t.ex. serviceboende eller hemtjänst ska beviljas, och eftersom detta utgör myndighetsutövning kan sådan verksamhet inte överlämnas till ett privaträttsligt subjekt utan lagstöd. Bestämmelserna om kvaliteten var sammantaget lika allmänt hållna oberoende av om det rörde sig om offentlig eller privat verksamhet. Vid entreprenader har socialnämnden samma ansvar för kvaliteten som för kvaliteten på verksamhet i egen regi. Tillsynen över privat bedrivna institutioner, som inte bedrivs på entreprenad, var mer omfattande på grund av den offentliga kontroll som sker genom att tillstånd krävs för att få starta verksamheten och att, förutom , också socialnämnden utövar tillsyn över verksamheten. Inom äldreomsorgen utgjorde den splittrade tillsynen mellan , och socialnämnden ett problem. Offentlighetsprincipen gäller inte privat bedriven verksamhet, vilket medför att medborgarna inte har tillgång till handlingar i verksamheten, förutom sina egna journaler. Meddelarskyddet gäller inte fullt ut eftersom efterforskningsförbudet inte gäller privata arbetsgivare. Rättighetsskyddets tillämplighet utgör en gråzon. I förarbetena till regeringsformen (RF) anges att rättighetsskyddet i andra kapitlet RF också gäller vid överlämnande av en förvaltningsuppgift till ett privaträttsligt subjekt, och då avses entreprenader. Frågan är av betydelse inom privat verksamhet vad gäller t.ex. regeringsformens förbud mot kroppsligt ingrepp och inskränkningar i rörelsefriheten. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: (). PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Utförare: , juridiska institutionen, . Delprojekt inom statens fall. Svensk politisk kultur i förändring 19502000 lett av , och . 45 samarbete Polisers handlingsutrymme vid handräckning enligt LVU och LVM Hur uppfattar polis och socialarbetare handräckningssituationen vid omedelbara omhändertaganden enligt LVM och LVU? Vilken typ av situationer möter de? Vilken förkunskap har polisen om varför beslutet fattats av ? Hur uppfattar polisen sin roll i handräckningssituationen i förhållande till klienterna och till ? Vilken syn har poliser respektive socialarbetare på situationen? Hur förberedd är polisen på denna typ av situationer från utbildningen? Syftet är att få en djupare förståelse för hur polisens samarbete med fungerar i de akuta situationer då polisen bistår med handräckning i omhändertagande enligt LVM och LVU. Studien visar framför allt hur samarbetet går till, hur polis och socialsekreterare agerar i utförandet och att det här finns många goda exempel på välfungerande samarbete där parterna agerar utifrån vars och ens kompetens och uppdrag. Särskilt anmärkningsvärt är att det framkom att samarbetet i handräckningsärenden också varierade mycket mellan LVU- och LVM-ärenden samt mellan ärenden involverande yngre och äldre barn. Generellt framkom att är mera aktiva ju yngre barnen är, medan de sällan medverkar i själva omhändertagandet av ungdomar och missbrukare. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Utförare: , och socialt arbete (), , och , , . Kontaktuppgifter 046-222 04 61 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG har antagit sex strategiska mål för det arbete som bedrivs inom myndigheten. Enligt ett av dessa ska hälso- och sjukvården, och hälsoskyddet styras av öppna och tydliga prioriteringsbeslut. Inom spelar lagstiftningen stor roll för vilka prioriteringar som görs och kan göras inom olika verksamhetsområden. I projektet görs en fördjupad analys av lagstiftningen på det sociala området, särskilt av socialtjänstlagen men även av andra lagar som reglerar det sociala arbetet. Syftet är att beskriva och analysera rättsliga grunder för att göra prioriteringar mellan grupper och mellan individer samt mellan olika typer av insatser i det sociala arbetet enligt SoL, LVU, LVM och LSS. Frågor som behandlas är ansvarsförhållanden som bildar utgångspunkt för olika prioriteringar, förhållandet mellan olika lagar, på vilket sätt lagtext och förarbeten kan utgöra grund för prioritering mellan olika målgrupper och mellan olika insatstyper, prioriteringar på olika nivåer samt prioriteringar i rättspraxis. Analysen av de rättsliga grunderna för hur prioriteringar kan göras visar att den sociala lagstiftningen anger tydliga värdegrunder, vilka borde tas till utgångspunkt i de prioriteringar som faktiskt görs i landets kommuner. Av särskild vikt är att prioriteringar måste ske på olika nivåer i tillämpningen och att utrymmet för prioriteringar vid enskilda beslut om rättighetsinsatser är mycket begränsade. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: Föreningen () och . Utförare: , rättssociologiska enheten, . Kontaktuppgifter 046-222 88 10 PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Här finns bl.a. projekt som berör flera av verksamhetsinriktningar och sådana som är av verksamhetsövergripande karaktär. Pågående projekt och forskningsprogram 47 i LVU- och LVM-mål En rättssäkerhetsstudie I projektet undersöks domstolspraxis angående lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Undersökningen sker bl.a. mot bakgrund av forskningsresultat enligt vilka aktörerna i förvaltningsdomstolarna tar stor hänsyn till de sociala myndigheternas tankar om vad som är bäst för den enskilde i barn- och missbruksvård på bekostnad av ett mer strikt rättsligt förhållningssätt. Även om syftet härmed är vällovligt har det hävdats att detta går ut över den enskildes rättssäkerhet. Det övergripande syftet med undersökningen är att analysera och ta ställning till vilken betydelse denna praxis har i ett rättssäkerhetsperspektiv. Medför den fortlöpande tillämpningen av LVU och LVM att normer bildas i domstolarnas domar till gagn för rättssäkerheten eller präglas rättstillämpningen av synen att varje fall är unikt, varför tidigare praxis bedöms vara av underordnad betydelse? Studien förväntas kunna bidra med nya kunskaper om domstolspraxis och om övriga rättskällors faktiska betydelse i samband med beslutsfattandet i LVU- och LVM-ärenden. Detta är kunskap som är betydelsefull inte minst för handläggare på socialnämndsnivå. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: (SiS). Utförare: , , . 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG 48 Det socialrättsliga villkor och legitimitet Det socialrättsliga nätverket är ett forskningsnätverk bestående av ca 25 seniora och juniora socialrättsforskare från och i söder till i norr, som träffas två gånger per termin i och diskuterar aktuella forskningsfrågor som någon eller några håller på med, ger doktoranderna möjligheter att presentera sina arbeten samt skriver artiklar. Det socialrättsliga nätverket verkar främst nationellt men har även etablerat kontakt och inlett forskningssamarbete med internationella nätverk. De kommer även att hålla i ett nordiskt socialrättsligt forskarsymposium på Gö- teborgs universitet . Alla föredrag kommer att publiceras i juridiska institutionens skriftserie vid . Nätverkets syfte är att främja socialrättslig forskning nationellt och internationellt samt att vara en kraft i den socialrättsliga undervisningen och en brygga mellan forskning och praktik på detta område. Nätverket ägnar sig åt teori- och metodutvecklande forskning som berör socialrättslig normbildning. Artiklar tillkomna inom ramen för nätverkets verksamhet har publicerats i två antologier, Rättssäkerhetsfrågor inom socialrätten (2002) och Legitimitetsfrågor inom socialrätten (2007). Vidare är nätverket aktivt i (), som kan ses som ett europeiskt socialrättsligt forskningsnätverk. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: uppgift om tid för projektslut saknas. Finansiär: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: nätverket leds av , juridiska institutionen, . 49 Kvinnor med funktionshinder som utsatts för våld och samhällets bemötande av dem som brottsoffer En studie har visat höga mörkertal beträffande våldsutsatta kvinnor i kontexterna egna hemmet, vård och service. I studien framkom bl.a. svårigheter med att få stöd och att lämna en förövare samt att våldet hade en tendens att osynliggöras. Faktorer indikerade att medvetenheten hos bemötande organisatio- PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 ner om den här kategorins utsatthet var låg, och fysiskt otillgängliga kriscentrum och ideella jourer kunde omöjliggöra tillgång till skyddat boende och stöd. Beroende på arten och graden av funktionsnedsättning hade informanterna stöd enligt SoL eller LSS. har fått ett vidgat ansvar för brottsoffer. Först markerades detta för kvinnor som utsatts för våld eller andra övergrepp i hemmet. är ansvaret utvidgat till hela gruppen av brottsoffer och till offrets anhöriga. Enligt SoL ska socialnämnden särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp. Syftet med studien är att beskriva och analysera ett antal kvinnors upplevelser av våld i nära relationer. Syftet är också att identifiera mekanismer som begränsar eller underlättar att kvinnor med funktionsnedsättningar får tillgång till det samhällsstöd som finns för våldsutsatta kvinnor, att identifiera centrala funktionshinderrelaterade mekanismer i våldskontexterna och att beskriva hinder och möjligheter som bemötande organisationer och personal upplever i mötet med våldsutsatta kvinnor med funktionshinder i relation till de lagar och förordningar de arbetar efter. Intervjuer visar på olika former av våldsutsatthet. Trots olika berättelser och kontexter går det att urskilja mönster som kan relateras till funktionsnedsättningar, funktionshinder, beroendeförhållanden och boendemiljöer. Indikationer visar på riskfaktorer som kan bidra till utsatthet och reviktimisering. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: uppgift om tid för projektslut saknas. Utförare: , (), . 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Avslutade projekt och forskningsprogram 50 Terapeuten som motpart Förvaltningsprocessen i mål om tvångsvård Vid tvångsomhändertagande av barn, psykiatrisk tvångsvård och tvångsvård av missbrukare görs en förvaltningsrättslig prövning. I studien granskas partsprocessen i denna prövning utifrån en rättsvetenskaplig ansats. Dessutom anläggs ett kommunikationsperspektiv på hur samma förhållande konstrueras i de samtal som förs och i de dokument som används i länsrätten. Syftet med projektet har varit att belysa spänningen mellan rättslig och terapeutisk logik i länsrättsförhandlingar om tvångsvård. Genom jämförande analys mellan mål rörande tvångsvård enligt LVU, LVM respektive LPT undersöks hur partsförhållandet konstrueras i förvaltningsrättslig prövning av mål om tvångsvård. En övergripande slutsats är att den terapeutiska logiken får försteg i förhållande till den rättsliga i domstolsförhandlingarna. Detta visar sig både i de olika aktörsgruppernas förhållningssätt och i det övergripande organiserandet av samtalen. Advokater tycks inte primärt agera som försvarare för att bevaka klientens intresse att inte utsättas för onödigt tvång. I stället agerar de utifrån en roll som språkrör, där det viktiga blir att återge klientens synpunkter utan hänsyn till hur relevanta dessa är för det rättsliga avgörandet. De arbetar dessutom utifrån en terapeutisk roll, där advokatens egen terapeutiska bedömning av huruvida klienten behöver vård blir utgångspunkt för agerandet i rätten. I resultaten uppvisas inga bevis för den förväntade rollkonflikten när de som i sin vardagliga praktik har en terapeutisk relation till en klient eller patient tvingas in i en åklagarliknande roll i domstolsförhandlingen. Ett anmärkningsvärt resultat är hur de frågor som ställs i förhandlingarna i huvudsak riktas mot den enskilde och dessutom nästan aldrig är granskande när de riktas till den offentliga parten. En följd av detta är att det beslutsunderlag som myndigheten presenterar inte utsätts för någon egentlig granskning, en annan att den enskilde utsätts för förnyade ifrågasättanden. I den praktikgemenskap som utvecklas bland professionella aktörer med olika roller tycks det viktigaste värdet i förhandlingen vara att låta den enskilde komma till tals. De enskilda parterna får också relativt stort talutrymme i förhandlingarna, men utan att deras inlägg har någon tydlig relevans för det rättsliga avgörandet. PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: och (projektledare), båda , , samt , , . Kontaktuppgifter 090-786 77 97 51 Den starka statens fall? En rättsvetenskaplig studie av svensk social trygghet 19502000 Utgångspunkten för arbetet är statens förhållande till medborgaren. Socialrätten kännetecknas av sin ramlagskaraktär. Utmärkande för en ramlag är att tidsaktuella influenser av politisk, rättslig och moralisk natur kan rättsliggöras utan att det behöver ske några formella förändringar av regelverket. Den rättsliga regleringen på det socialrättsliga trygghetsområdet kan beskrivas som juridifierad politik politik och juridik ligger mycket nära varandra. Socialrätten är också starkt påverkad av den ekonomiska makten och den ekonomiska kulturens innehåll. Syftet är att undersöka om den starka staten fallit. Den starka staten definieras här som en stat som tillhandahåller medborgarna social trygghet på en hög rättsstatlig och välfärdsstatlig nivå. Frågan besvaras genom en undersökning av socialrättens och den sociala trygghetens utveckling 19502000. Resultaten visar att de rätts- och välfärdsstatliga strukturerna har fördjupats men att en påtaglig förändring skett därefter. Den sociala trygghetens grundläggande struktur har gått från formell individuell och kollektiv rättvisa till materiell (och därmed även formell) individuell och kollektiv rättvisa för att ha förlorat karakteristika hos både den formella och materiella rättvisan.