urf · GWA5URF1 · 2009-01-01 00:00:00 — Det framgår av sammanställningar som gjort att det tog i genomsnitt närmare från det att lämnade en rapport till dess att fattade beslut med anledning av framställningen eller redogörelsen från . Av har styrelsen använt för sin beredning. Den kortaste tiden mellan publicering och riksdagsbeslut är enligt sammanställningar knappt och gällde granskningen om regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter som behandlades av finansutskottet . Granskningen om insatser för att minska deltidsarbetslösheten bereddes av arbetsmarknadsutskottet och beslutades av drygt 16 månader efter det att rapporten publicerades. Det är den längsta behandlingstiden för ett ärende från . Av 36 framställningar från den tidigare styrelsen har bifallit sju helt eller delvis och avslagit 29. Den nuvarande styrelsen hade fram t.o.m. tagit ställning till 42 rapporter. Sju av dessa har lagts till handlingarna. Av de övriga har 22 lämnats som framställningar och 13 som redogörelser till . Fyra framställningar bifölls helt eller delvis av . 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR BESLUT MED ANLEDNING AV STYRELSENS FRAMSTÄLLNINGAR OCH REDOGÖRELSER Granskningsrapporter publicerade , slutbehandlade av (RiR 2003:1RiR 2007:32, ej Årlig rapport). därav bifall och delvis Källa: , riksdagstrycket. har sedan starten t.o.m. publicerat 120 granskningsrapporter. Styrelsen har lämnat 58 framställningar och 36 redogörelser till med anledning av rapporterna. De återstående 26 rapporterna har styrelsen beslutat att lägga till handlingarna utan annan åtgärd. Av de 58 framställningar som styrelsen lämnat till var 50 slutbehandlade av till och med . Av de 36 redogörelserna var 28 slutbehandlade . Många utskott avvaktar med behandlingen av ärenden från till dess regeringen har rapporterat i budgetpropositionen vilka åtgärder man vidtagit med anledningen av granskningar. Eftersom regeringen har lämnat denna redogörelse endast en gång har det ibland inneburit att hunnit förflyta innan frågan tagits upp till behandling i . Tre fjärdedelar av ärendena behandlas på detta sätt. Några utskott har ambitionen att behandla ärendena vilket leder till att en fjärdedel av ärendena behandlas utan att man avvaktar regeringens ställningstagande. Av de 50 framställningar som har slutbehandlats av har 39 () avslagits. 11 () har bifallits helt eller delvis. Samtliga 28 redogörelser som har behandlats av har lagts till handlingarna. Det kan ifrågasättas om det är ett bra mått att mäta framgången för granskningar i antal helt eller delvis bifallna framställningar. Varför avslås revisionens förslag? En närmare granskning av de avslagna framställningarna visar att det endast var i ett fåtal fall som direkt motsatte sig de föreslagna åtgärderna. Det var ofta helt andra skäl som åberopades för att man avslog framställningarna. 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR Nedan redovisas några exempel på förklaringar som använts som motivering till att ställt sig avvisande till revisionens framställningar. -Ofta motiverar det beredande utskottet sitt beslut om avslag med att regeringen har aviserat att granskningen och rekommendationerna är under beredning i och att man inte vill föregripa regeringens beredning. -har de granskade institutionerna redan tagit initiativ till förändringar. När en granskning startar väcker det ofta idéer hos ansvariga organ, regeringen eller myndigheter, som gör att de finner anledning att vidta åtgärder för att rätta till ofullkomligheter i den egna verksamheten. Regeringen följer granskningsverksamheten. I syfte att förekomma kritik händer det t.ex. att regeringen tillkallar en utredning som får i uppdrag att pröva just en sådan fråga som riksrevisorerna fört upp i sin verksamhetsplan. Detta är ett mönster som har beskrivits av många revisorer. Kritiska bedömare av verksamhet hävdar å andra sidan att riksrevisorernas granskning tar så att genomföra att ansvariga personer inom och myndigheterna inte kan avvakta resultatet av granskningen utan finner att andra åtgärder måste vidtas . En variant på denna kritik är att man ansett att lagt fram förslagen . Till exempel har det hänt att granskningar lämnats efter det att fattat viktiga principbeslut i frågan. -är förslagen från så allmänt och vagt formulerade att de inte ger någon vägledning om vad man förväntar sig för resultat. Ett närliggande exempel på detta är att styrelsen i en lång rad framställningar som den lämnade till begärde att regeringen skulle återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder man vidtagit med anledning av granskningen. Denna uppgift åligger regeringen redan enligt budgetlagen varför det är uppenbart onödigt för att tillkännage detta för regeringen med anledning av förslag som läggs fram. -Frågorna som belyses i granskningen kan vara sådana som inte är riksdagsfrågor, utan som det ankommer på regeringen att besluta om. Detta torde vara mindre vanligt numera eftersom denna typ av granskningar ofta läggs till handlingarna redan av styrelsen. De hamnar därför vanligtvis inte på bord. Man bör således inte tolka de många avslagen på förslag som ett mått på hur framgångsrik den varit i revisionellt hänseende. Man kan hävda att genom effektivitetsrevisionens rapporter får värdefull information om olika delar av den statliga verksamheten och kan använda denna som underlag för det politiska arbetet. Hur tar del av denna information och vilket intresse finns i för denna information? Ett sätt att mäta den uppmärksamhet som granskningarna får är att se vilket utrymme som utskotten ger revisionsfrågorna och revisionsrapporterna i sitt 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR Fördjupningar i granskningar konkurrerar i sammanträdestid med utskottens övriga uppgifter, främst ärendeberedningen men även med att följa arbetet i Europeiska unionen och arbetet med uppföljning och utvärdering. Vissa granskningar leder via styrelsens ställningstaganden till att granskningarna hamnar på utskottens bord i form av ärenden som kräver ställningstaganden från utskottens sida. När en granskning avslutats av har utskotten möjlighet att ta del av den eller uppmärksamma den på flera olika sätt. Ett sätt är att skickar rapporten till utskottet. Så sker alltid. En upplaga skickas direkt till berört riksdagsutskott. Rapporterna blir därmed tillgängliga för utskottets ledamöter. Vidare exponeras rapporterna på olika ställen i hus. Det är också möjligt för det berörda utskottskansliet att sammanfatta granskningen i en kort PM och sätta in den i sitt sammanhang i utskottets arbete. Man kan redovisa utskottets tidigare ställningstaganden i liknande frågor samt aktuella motioner och planerade propositioner och annat pågående arbete inom och berörda myndigheter, utredningar och liknande som ligger inom det berörda området. Detta torde främst ske i de fall granskningen har lett till ett riksdagsärende efter ett ställningstagande i om att lämna en framställning eller en redogörelse till . Om styrelsen gjort en korrekt politisk bedömning så finns det sannolikt inte andra granskningsrapporter som är av intresse för . Ett sätt för utskotten att ytterligare fördjupa sig i ärendet är att bjuda in den ansvariga riksrevisorn till utskottet för att presentera granskningen och för att besvara frågor. Detta har skett med anledning av 30 rapporter fram t.o.m. mitten av . Det kan ställas i relation till de 120 rapporter som lämnat eller, kanske mer relevant, i relation till de 58 framställningar som styrelsen fram lämnade till . De rapporter som föranlett utskotten att kalla till sig riksrevisorerna har nämligen varit sådana som styrelsen valt att göra framställningar om till . Endast fyra gånger har riksrevisorerna inbjudits till utskott för att redogöra för granskningar som föranlett styrelsen att lämna en redogörelse till . Fram t.o.m. hade utskotten i tretton av dessa ärenden kompletterat beredningen med att kalla till sig företrädare för regeringen eller den berörda myndigheten. Det är framför allt fyra utskott (SfU, SoU, NU och AU), som arbetat på detta sätt. Sex utskott har kallat på riksrevisorerna endast vardera . Övriga utskott har aldrig bjudit in en riksrevisor att presentera en granskning. Det ska sägas att dessa utskott inte heller har berörts av särskilt många granskningar eller framställningar. Granskningarna är mycket ojämnt fördelade på utskotten. 2008/09:URF1 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR GRANSKNINGSRAPPORTER, FRAMSTÄLLNINGAR OCH UTFRÅGNINGAR FÖRDELADE PÅ UTSKOTT LU/BoU/CU Det har aldrig anordnats en offentlig utfrågning i med anledning av en effektivitetsgranskning från . höll dock en utfrågning med finansminister om det finanspolitiska ramverket, som behandlats i ett antal effektivitetsgranskningar. Det främsta skälet till att utfrågningen hölls var dock en rapport från . 4.4 Regeringens rapportering till granskningsrapporter över effektivitetsrevisionen ska lämnas till regeringen. I budgetlagen stadgas att regeringen ska redovisa för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av iakttagelser. Granskningarna av den statliga verksamheten har i de flesta fall omfattat både regeringen och den eller de statliga myndigheter, statligt ägda bolag eller av 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR staten bildade stiftelser som svarar för verksamheten. De iakttagelser gör och de slutsatser som dras av granskningen utmynnar oftast i att lämnar en eller flera rekommendationer. Rekommendationerna riktar sig till såväl regeringen som övriga granskade organisationer. Ungefär en tredjedel av granskningsrapporterna publicerade fram t.o.m. innehåller rekommendationer som är riktade enbart till regeringen. I ytterligare drygt hälften av rapporterna är rekommendationerna riktade både till regeringen och till en eller flera myndigheter, bolag eller stiftelser. I ett mindre antal granskningar adresseras rekommendationerna enbart till de myndigheter, bolag eller stiftelser som omfattats av granskningen. Två rapporter innehåller inga rekommendationer alls. har lämnat rekommendationer även till , alternativt velat göra uppmärksam på vad som behöver övervägas. uttalanden med anledning av regeringens redovisning betonade tidigt vikten av att regeringen utförligt redovisar och kommenterar revisionens iakttagelser för (bet. 2002/03:FiU20 s. 117). Sådana redovisningar utgör bl.a. viktiga underlag för riksdagsutskotten i deras arbete med uppföljning och utvärdering. Enligt finansutskottets mening borde denna redogörelse ge en både samlad och fyllig bild av regeringens åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser. Ett naturligt sätt vore enligt utskottet att lämna redovisningen i form av en skrivelse till , men utskottet nämnde att den också kan lämnas i årsredovisningen för staten eller budgetpropositionen. Regeringen valde att lämna denna redogörelse en gång i budgetpropositionen. redovisade i sitt betänkande 2005/06:FiU15 synpunkter på regeringens redovisningar av rapporterna och deras effekter. Fi- nansutskottet ansåg att det kan vara svårt att utifrån regeringens redogörelse i budgetpropositionen avgöra huruvida ett granskningsärende anses som slutbehandlat. Det kan även vara svårt att avgöra vilket tidsperspektiv som regeringen tänker sig för olika åtgärder. De åtgärder regeringen åberopat med anledning av granskning är i allmänhet i form av ett pågående, alternativt kommande, arbete/utredning/översyn. ansåg att någon form av klargörande skrivning i budgetpropositionen om att regeringen anser att ett visst granskningsärende är färdigbehandlat vore värdefullt. För pågående eller kommande arbeten borde i möjligaste mån en tidsram anges. Utskottet förväntade sig att regeringen i kommande års budgetproposition skulle förtydliga redogörelsen i dessa avseenden. Regeringens redovisning av vidtagna åtgärder Regeringen redovisar åtgärder med anledning av iakttagelser dels i budgetpropositionen, dels i skrivelsen Årsredovisning för staten. I den senare kommenteras revisionsberättelserna från den årliga revisionen. 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR 1 i budgetpropositionen inriktas redogörelsen på iakttagelser och åtgärder av större vikt som rör budget-, effektivitets- eller kontrollaspekter. Under respektive utgiftsområde och politikområdesavsnitt kommenteras vidare den granskning som berör respektive politikområde. Regeringen refererar samtliga granskningsrapporter som publicerats sedan den föregående budgetpropositionen. Även flera av tidigare års granskningar kommenteras. rapporter publiceras löpande . En tredjedel av granskningsrapporter publiceras samt en tredjedel . Vid regeringens första behandling av rapporterna i budgetpropositionen har granskningsresultaten varit kända för regeringen mellan och . Förutom att granskningsrapporternas slutsatser refereras beskriver regeringen i de flesta fall någon form av åtgärd som vidtagits för att komma till rätta med problemet. Regeringen påpekar att då det ofta tar tid att överväga och vidta relevanta åtgärder kan redogörelsen komma att omfatta, inte bara årets lämnade granskningsrapporter och revisionsberättelser, utan också sådana . I volym 1 av budgetpropositionen angav regeringen att 67 granskningsrapporter är slutbehandlade. De utgjorde tre fjärdedelar av de totalt 90 rapporter som publicerat . Ingen av de granskningsrapporter som publicerades angavs som slutbehandlad. När ett granskningsärende i budgetpropositionen anges som slutbehandlat hänvisar regeringen till ett regeringsbeslut av något slag. hänvisas till budgetpropositionen, dvs. de kommentarer och den redovisning av vidtagna åtgärder som regeringen har lämnat där. I de flesta fall rör det sig om redovisningen i den budgetproposition där regeringen första gången redogjorde för och kommenterade granskningen. Det näst vanligaste beslut som regeringen hänvisar till är att granskningen lagts till handlingarna. Ett datum för detta beslut finns i så fall angivet. kombineras hänvisningen till en budgetproposition med ett regeringsbeslut om utredningsdirektiv eller regleringsbrev. genomförde (2006/07:KU10) en uppföljning av hur regeringen återrapporterat till med anledning av iakttagelser. I en promemoria från till konstaterades att den valda ordningen i stort sett fungerar väl, men man hänvisade också till att det pågår ett ständigt arbete med att förbättra redovisningen. ställningstagande med anledning av redovisningen övervägs enligt promemorian noga och tillsammans med den egna uppföljningen utgör det en viktig utgångspunkt för den framtida redovisningen. konstaterade att det i budgetpropositionen skett en förbättring jämfört . saknas dock fortfarande redovisning av planerade eller vidtagna åtgärder eller av regeringens 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR inställning i övrigt till rekommendationer. förutsatte att sådana brister kommer att uppmärksammas i det fortsatta arbetet med redovisningarna till som omnämns i promemoria. granskning föranledde inte något uttalande i övrigt från utskottet. hantering av regeringens uppföljningar konstaterade att regeringen successivt fördjupat redovisningen i budgetpropositionen av åtgärder föranledda av iakttagelser. Totalt hade lämnat 23 granskningsrapporter inom effektivitetsrevision sedan förra årets budgetproposition. Samtliga dessa refererades i budgetpropositionen. För drygt hälften av rapporterna hade regeringen redovisat åtgärder för en större del av förslag. För en av det senaste årets granskningsrapporter saknades dock regeringens beskrivning av åtgärder helt. För övrigt konstaterade utskottet att livslängden på granskningsrapporterna sett i ett åtgärdsperspektiv i allmänhet är längre än . En stor del av föregående års granskningar nämns och kommenteras också i flera budgetpropositioner. Det är också i kommentarerna till några av de tidigare granskningsrapporterna som regeringens svar på rekommendationer är mest tydliga och konkreta. I budgetpropositionen skrev regeringen att redogörelsen under rubriken kan komma att omfatta inte bara lämnade granskningsrapporter och revisionsberättelser utan också sådana . Detta är enligt finansutskottets bedömning rimligt med tanke på att många av de problemområden som uppmärksammas av kräver tid att åtgärda. betänkande 2007/08:FiU8 Som svar på finansutskottets önskemål om en ökad tydlighet från regeringens sida när en viss granskningsrapport anses färdigbehandlad av regeringen angavs 67 rapporter som slutbehandlade i volym 1 i budgetpropositionen . Av dessa hade 22 granskningsrapporter lagts till handlingarna, 37 hänvisats till en budgetproposition, åtta hänvisats till regeringsbeslut (beslut om regleringsbrev eller utredningsdirektiv) och en hänvisats till en annan proposition. När det gäller pågående eller kommande arbeten är strävan enligt regeringen att i möjligaste mån ange en tidsram. Utskottet välkomnade regeringens tydligare redovisning av om en granskningsrapport är färdigbehandlad eller inte. uppföljning av de slutbehandlade rapporterna konstaterar i sin uppföljning att regeringens redovisning i budgetpropositionen är en viktig källa till information för uppföljningen. Ett granskningsärende som från regeringens sida anses vara slutbe- 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR handlat skulle kunna ses som en signal till både och om att regeringen nu har vidtagit de åtgärder som regeringen bedömt vara relevanta i förhållande till granskningsrapporten. konstaterar att det stora antalet slutbehandlade granskningar angivna i den senaste budgetpropositionen inte hade medgett en uppföljning av vad som hänt i den granskade verksamheten. För att få en uppfattning om hur regeringen har hanterat ärendena och vilka åtgärder som kan spåras genom regeringens redovisning har gått igenom samtliga slutbehandlade ärenden. Hänvisning till endast budgetproposition (37 ärenden) genomgång visar att i hälften av de 37 ärenden där regeringen hänvisar till en budgetproposition har regeringen också kommenterat granskningen i denna och då också endast i denna proposition. Med kommenterat menar att regeringen har angett planerade eller vidtagna åtgärder eller i övrigt kommenterat resultaten, dvs. inte enbart återgett iakttagelser och slutsatser. I tre fall har regeringen kommenterat granskningen enbart i en annan budgetproposition än den som regeringen formellt har hänvisat till i volym 1. I fem fall har regeringen återkommit till granskningen i en senare budgetproposition än den man hänvisat till i volym 1. I den senare propositionen har då ny eller kompletterande information redovisats om åtgärder eller resultat som en följd av granskningen. I nio fall har regeringen inte kommenterat granskningen i någon budgetproposition, trots en uttrycklig hänvisning i volym 1. Hänvisning till regeringsbeslut, regleringsbrev, direktiv eller ny proposition (8 ärenden) I åtta fall har regeringen hänvisat till regeringsbeslut såsom regleringsbrev, direktiv eller ny proposition ibland i kombination med en hänvisning till budgetproposition. till handlingarna (22 ärenden) Ett vanligt beslut är att regeringen enbart hänvisar till ett datum då ärendet lagts till handlingarna. I uppföljning har man inte i något av dessa 22 fall kunnat utläsa om angivet datum refererar till någon åtgärd eller något beslut, varken i volym 1 i budgetpropositionen eller under något utgiftsområde. Sett utifrån det angivna datumet för ad acta-beslutet har granskningar i fem fall lagts till handlingarna innan regeringen formellt har kommenterat granskningen i budgetpropositionen. Fyra granskningar är lagda till handlingarna utan att regeringen vare sig har redovisat några åtgärder eller kommenterat granskningen i någon budgetproposition. I fem fall har granskningen lagts till handlingarna innan har fattat beslut om styrelsens framställning eller redogörelse. Vad gäller en av dessa granskningar beslutade 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR om bifall till framställningen. I två av de fem fallen är granskningen lagd till handlingarna före behandlingen i budgetpropositionen och innan fattat sitt beslut. uppföljning visar att regeringen i ett femtontal fall, där enbart ett ad acta-beslut anges, har kommenterat granskningen i någon eller flera budgetpropositioner. har regeringen i dessa fall också vidtagit konkreta åtgärder där det finns regeringsbeslut eller dokument som hade varit möjliga att hänvisa till. Under utgiftsområde bedöms ytterligare rapporter vara slutbehandlade Som framgått har regeringen angett att 67 granskningsrapporter är slutbehandlade. Vid genomgång fann man ytterligare två rapporter som regeringen i sina kommentarer under relevant utgiftsområde angett vara slutbehandlade. I ytterligare två fall uttrycker regeringen i sina kommentarer under utgiftsområde att granskningsresultaten har tagits om hand. I det ena fallet bedömer regeringen att granskningen inte föranleder några andra åtgärder än vad som redovisats i budgetpropositionen . I det andra fallet bedömer regeringen att rapporten har beaktats. Ingen av dessa fyra rapporter återfinns bland de rapporter som formellt anges som slutbehandlade i volym 1. Riksrevisorernas slutsatser med anledning av regeringens återrapportering I kommenterade riksrevisorerna hur deras granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen tagits om hand av regeringen och berörda myndigheter. Riksrevisorernas allmänna intryck är att granskningar ger upphov till en mängd åtgärder i den statliga verksamheten. noterade man att problem kvarstår efter granskningen. Vissa viktiga iakttagelser och slutsatser som riksrevisorerna presenterat har ännu inte gett några tydliga avtryck i verksamheten. Riksrevisorerna betonar behovet av att regeringen utvecklar sin rapportering till av hur granskningsresultaten tas om hand. Man ser behov av förändringar i främst tre avseenden. -En mer sammanhållen redovisning av regeringens vidtagna eller planerade åtgärder. -En tydligare angivelse av på vilka grunder regeringen anger en granskningsrapport som slutbehandlad. Regeringen anger i budgetpropositionen att ett stort antal av granskningsrapporter är slutbehandlade. Riksrevisorerna har emellertid svårt att förstå på vilka grunder ett revisionsärende är avslutat och vilka beslut som regeringen hänvisar till. Regeringen har i flera fall angett att ett granskningsärende lagts till handlingarna (ad acta) innan det formellt har kommenterats i budgetpropositionen. I ytterligare något fall har granskningen lagts till handlingarna innan har fattat beslut om styrelsens framställning eller redogörelse. 4 HANTERINGEN AV EFFEKTIVITETSGRANSKNINGAR ett sådant fall beslutade att bifalla framställningen. I några fall är hänvisningarna felaktiga. -Krav på rapportering från myndigheter till regeringen när det gäller åtgärder med anledning av granskningsrapporter. Riksrevisorerna erinrar om att enligt myndighetsförordningen ska en myndighet, om den fått en invändning i revisionsberättelsen över årsredovisningen, inom en månad redovisa för regeringen vilka åtgärder den vidtagit eller avser att vidta med anledning av denna. Något motsvarande krav finns inte vad gäller granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen. Riksrevisorerna menar att ett sådant krav, anpassat till effektivitetsrevisionen, skulle ge regeringen möjlighet att snabbare än få kännedom om vilka åtgärder en myndighet vidtagit. Det skulle också göra det möjligt för regeringen att förbättra sin redovisning till . Riksrevisorerna diskuterar i uppföljningsrapporten även behovet av att utveckla sin egen verksamhet. 4.5 Utredningens slutsatser och förslag kring hanteringen av effektivitetsgranskningar Utredningens förslag: Riksrevisorerna ska lämna sina effektivitetsgranskningar direkt till . Kammarkansliet svarar för att lämna dem vidare till regeringen för yttrande. Berört utskott underrättas om att granskningsrapporten inkommit. Regeringen redovisar till i en skrivelse för varje granskningsrapport vilka åtgärder man vidtagit eller planerar att vidta med anledning av granskningen. Därefter tar ställning till om de åtgärder regeringen redovisat är tillräckliga.