eunbil · GW0N1905D3 · 2009-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Godkännande av dagordningen 2. Rekommendation från kommissionen till rådet om bemyndigande för kommissionen att inleda och föra förhandlingar med Internationella vinorganisationen (OIV) om villkor och närmare bestämmelser för Europeiska gemenskapens anslutning - Riktlinjedebatt - ordförandeskapets frågeformulär Dokumentbeteckning -13934/08 Rättslig grund Artikel 300.1 andra stycket i EG-fördraget. Rådet fattar beslut om förhandlingsmandat i enlighet med de beslutsförfaranden som gäller enligt de troliga rättsliga grunderna för ingående av avtalet. Bakgrund Internationella vinorganisationen (OIV) är en mellanstatlig organisation med erkänd vetenskaplig och teknisk kompetens. Organisationen är verksam inom områdena vinodling, vin, vinbaserade drycker, bordsdruvor, russin och andra produkter från vinodling. bestod OIV av 44 medlemsländer. Sex av EU:s medlemsländer är inte medlemmar i organisationen(, , , , , och ). Inom ramen för sin behörighet, har OIV följande syften: Att informera medlemsstaterna om åtgärder för beaktande av problem som förekommer bland producenter, konsumenter och andra aktörer inom sektorn för vin och vinprodukter. Att biträda andra internationella organisationer, såväl mellanstatliga som icke-statliga, särskilt organisationer med standardiseringsverksamhet. Att bidra till internationell harmonisering av nuvarande praxis och standarder och, vid behov, till utarbetandet av nya internationella standarder för att förbättra villkoren för produktion och saluförande av vin och vinprodukter och till att säkerställa att konsumenternas intressen beaktas. Med anledning av att gemenskapslagstiftningen numera helt omfattar , anser kommissionen att det vore önskvärt att formalisera och stärka gemenskapens status inom OIV. Syftet är att gemenskapen ska kunna verka för koherens på internationell nivå och skydda gemenskapens intressen. Kommissionen anser att det är lämpligast att gemenskapen blir fullvärdig medlem i OIV. Enligt de grundläggande bestämmelserna för organisationen skulle gemenskapen också kunna tilldelas särskild observatörsstatus eller bjudas in att delta som gäst. Kommissionen anser dock inte att någon av dessa lösningar är lämplig, utan förespråkar fullt medlemskap. Många medlemsstater är skeptiska till kommissionens förslag och anser att de har mer att förlora än att vinna på att gemenskapen blir medlemmar i . Förslag till svensk ståndpunkt OIV:s huvudsakliga verksamhetsområden ligger inom ramen för gemenskapskompetensen. anser att det borde vara möjligt att kommissionen företräder medlemsstaterna i jordbrukspolitiska frågor i OIV. Frågor som rör hälsa och folkhälsa faller däremot under medlemsstaternas kompetens. I förhandlingsprocessen bör därför vara uppmärksam på hur frågor med hälsoaspekter hanteras. Frågan har varit föremål för samråd i . Situationen på mjölkmarknaden - Diskussion Dokumentbeteckning - Rättslig grund - Bakgrund Vid den Särskilda jordbrukskommitténs (SJK) möte diskuterades på tyskt initiativ situationen på mjölkmarknaden. vill att frågan förs upp för diskussion på . Innan frågan har diskuterats i vill avvakta med implementeringen av enskilda beslut som överenskommits inom hälsokontrollen. Flera medlemsstater stödde i SJK. Kommissionen var dock tydlig med att inga förändringar av hälsokontrollsöverenskommelsen kommer att göras, och att frågan i övrigt hanteras inom ramen för förvaltningskommittén med de instrument som där står till buds. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionen i att det beslut om förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken beslut som fattades inom ramen för hälsokontrollen ska ligga fast. Situationen på mjölkmarknaden var uppe för diskussion på ministerrådet senast . Kommissionens lägesrapport om en förenklad gemensam jordbrukspolitk för en framgång för alla - Kommissionens presentation av rapporten och diskussion Dokumentbeteckning - Saknas (rapporten finns ännu inte tillgänglig). Rättslig grund - Det tjeckiska ordförandeskapet planerar att rådsslutsatser ska antas på grundval av kommissionens rapport. Rådsslutsatser antas med konsensus. Bakgrund Kommissionen kommer att i rådet presentera en rapport med beteckningen En förenklad jordbrukspolitik för ett framsteg för alla. Syftet är främst att redovisa resultatet av det program som 2005 lades fram i kommissionens meddelande om enklare och bättre lagstiftning i den gemensamma jordbrukspolitiken. Programmet ingår i kommissionens övergripande strategi för bättre lagstiftning i EU. Målsättningen är att förenkla gällande regelverk och minska företagens administrativa börda. Förenklingsarbetet inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har till stor del varit inriktat på s.k. teknisk förenkling. Det innebär att man ser över regelverk, administrativa förfaranden och förvaltningsmekanismer i syfte att förenkla dem och göra dem mer ändamålsenliga och kostnadseffektiva, dock utan att ändra utformningen av politiken som sådan. För det ändamålet har kommissionen inrättat ett rullande åtgärdsprogram som har lett till förenklade regler för bl.a. import- och exportlicenser, märkning av ägg, tvärvillkor, kontroller och statligt stöd. I den tekniska förenklingen ingår också den samlade marknadsordning som antogs av rådet och den mätning som kommissionen har låtit göra av jordbruksföretagens administrativa kostnader. Rapporten kan även förväntas täcka genomförda åtgärder av mer politisk karaktär, som den översyn av den gemensamma jordbrukspolitiken som gjordes , den så kallade hälsokontrollen, samt reformerna av marknadsordningarna för frukt och grönsaker respektive vin. Målsättningen är att rådsslutsatser ska antas under det tjeckiska ordförandeskapet, på grundval av kommissionens rapport. Förslag till svensk ståndpunkt Den har som mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler med . Förutsättningarna för att uppnå detta mål inom jordbrukssektorn är i hög grad beroende av de åtgärder som tas på EU-nivå. välkomnar de resultat som redan har uppnåtts genom kommissionens program. Det är viktigt att förenklingsprocessen går vidare och att fortsatta ansträngningar görs för att minska jordbruksföretagens administrativa kostnader. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . Kommissionens rapport om informations- och kommunikationsteknik på landsbygden - Kommissionens presentation av rapporten och diskussion Dokumentbeteckning 7201/09 Meddelande från kommissionen till rådet och Bättre tillgång till IKT på landsbygden Bakgrund Kommissionen kommer att vid mötet att presentera rapporten kommissionen till rådet och Bättre tillgång till IKT på landsbygden. Rapporten beskriver behovet av en strategi för utveckling av bredband på landsbygden och att samarbete krävs mellan EU:s institutioner och nationella och regionala organisationer och fonder. Kommissionen fastslår att målet är att alla ska ha tillgång till bredband och att detta befrämjar social och ekonomisk utveckling på landsbygden. Rapporten diskuterar aktiviteter för att uppnå dessa mål, inklusive övergripande tekniska åtgärder. Man efterfrågar ett teknisk och ekonomiskt samarbete med medlemsstaterna, vilket kan tolkas som modifiering av landsbygdsprogram mm. Rapporten omfattar även en bilaga som beskriver utbyggnaden av bredband i olika medlemsstater och ger ett tekniskt underlag för åtgärder och mål. föreslog kommissionen, i överensstämmelse med Europeiska rådets slutsatser , att skulle öronmärkas för bredbandsinvesteringar inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för . Målet är att åstadkomma bredbandstäckning i hela EU. Kommissionen kommer att anordna en om bredband i 2-3 april 2009. På konferensen kommer kommissionen, nationella och regionala myndigheter och andra berörda parter att diskutera ökade EU-investeringar i bredband inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen. Man kommer även att diskutera strategier som kan bidra till en fullständig bredbandstäckning på landsbygden. Vid rådsmötet kommer kommissionen att presentera rapportens innehåll och medlemsstaterna ges möjlighet att komma med synpunkter på rapporten. Förslag till svensk ståndpunkt ser med intresse fram emot presentationen av rapporten som ökar informationen om bredband på landsbygden och utveckling av denna. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . Övriga frågor a) Allmän förklaring om djurens välbefinnande - Information från ordförandeskapet Dokumentbeteckning Inget dokument är angivet. Bakgrund Initiativet till en allmän förklaring om djurs välbefinnande, som förhoppningsvis kan komma att antas av , kommer ursprungligen från djurskyddsföreningen (The World ). Förklaringen diskuterades första gången vid en konferens i . En styrgrupp utsågs som möttes i 2005 och som bearbetade texten till deklarationen. I styrgruppen ingår , , , och . Målet är att så många FN-stater som möjligt ska stödja texten innan den läggs fram för FN:s ekonomiska och sociala råd. Förutom att ingick i den ursprungliga styrgruppen tog landet även upp frågan på ett ministerrådsmöte . Då enades ministrarna om att stödja principen med en allmän förklaring om djurskydd och man enades även om att stödja en konferens som skulle behandla frågan. var positivt till det tjeckiska initiativet. Ordförandeskapet har arbetat fram ett förslag till rådsslutsatser om den allmänna förklaringen om djurens välbefinnande. som bl.a. säger att rådet enas om att stödja principen om en allmän förklaring om djurskydd och dessutom går med på att ge aktivt stöd till att en sådan förklaring utarbetas vid FN. Förslag till svensk ståndpunkt Detta är ett seriöst initiativ som pågått och som fått stöd av ett stort antal länder, däribland flera EU-länder. stödjer initiativet till, och innehållet i, förklaringen. stödjer också de rådsslutsatser som tagits fram. har behandlat frågan 2006 då den togs upp i ministerrådet första gången. b) Plockning av gäss/dunfjädrar - Begäran från den svenska delegationen Dokumentbeteckning - Rättslig grund - Bakgrund Ett reportageteam har gjort TV-inspelningar med dold kamera i ett antal ungerska, polska och kinesiska dunfabriker, d.v.s. djurhållningar där gäss hålls för att plockas på dun. De plockas cirka fyra gånger under sin livstid på uppfödningsanläggningen och en gång när de har avlivats. Djuren behandlas illa på filmerna. Såväl bärandet och fasthållandet av gässen som själva losslitandet av dunet är plågsamt. På filmen visades hur en arbetare sydde ihop ett stort hudsår utan bedövning. Reportaget sändes i TV4-programmet . Därefter gjordes uppföljningar. Filmerna i TV har upprört den svenska allmänheten och har fått ta emot ett stort antal brev och telefonsamtal från enskilda och från organisationer där man kräver åtgärder mot den plågsamma djurhanteringen. Förslag till svensk ståndpunkt har anmält frågan om plockning av dun och fjädrar från levande fåglar som en övrig punkt på . vill också få klarhet i om det verkligen går att "skörda" fjädrar - dvs. ta fjädrar från levande fåglar utan att de utsätts för smärta i den mening som anges i djurskyddsdirektivet 98/58 och som ju inte är förenligt med direktivet. Vi vill uppmärksamma de andra medlemsstaterna på frågan och be kommissionen om ett klarläggande när det gäller det rättsliga läget. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . c) om kvaliteten på jordbruksprodukter () - Information från ordförandeskapet Dokumentbeteckning - Rättslig grund - Bakgrund Punkten är en informationspunkt från det tjeckiska ordförandeskapet angående den konferens som anordnades i . Temat för konferensen var framtiden för politiken för jordbruksprodukters kvalitet. Konferensen är ett led i det tjeckiska ordförandeskapets ambition att slutföra arbetet med kommissionens grönbok på temat kvalitet. Konferensen var, liksom kommissionens grönbok, uppdelad i följande delområden: 1) produktionskrav och handelsnormer, 2) EU:s kvalitetssystem, 3) certifieringssystem. Jordbruksminister höll ett tal avslutningstal på konferensen. på temat kvalitetsproduktion inom jordbrukssektorn publicerades . innehåller inga förslag från kommissionen utan är ett diskussionsunderlag där kommissionen begär in synpunkter på olika aspekter av temat kvalitet. Däribland finns grundläggande livsmedelslagstiftning, EU:s existerande kvalitetsindikatorer, EU:s handelsnormer, ekologisk märkning samt kvalitetssäkringssystem på EU-nivå såväl som på privat nivå. Kommissionen vill med sin grönbok få in synpunkter på hur kan främja kvaliteten i jordbruksproduktionen utan att skapa ytterligare administrativa kostnader. har rådsarbetsgruppsmöten hållits under det franska och tjeckiska ordförandeskapet. Förslag till svensk ståndpunkt Den svenska grundinställningen till kommissionens grönbok är att kvalitetsproduktion måste bygga på kunskap om vad konsumenten vill ha, inte vad producenterna helst vill sälja. Kvalitetsproduktionen måste sålunda stå på en solid marknadsmässig grund för att vara framgångsrik. anser att följande övergripande principer bör vara vägledande för gemenskapens kvalitetsarbete: regelförenkling det offentliga åtagandet bör inte sträcka sig för långt in på den privata domänen eller stå i vägen för privata initiativ samstämmighet med övriga politikområden budgetrestriktivitet förenlighet med och avsaknad av protektionistiska/handelsstörande inslag förenlighet med subsidiaritetsprincipen Frågan har inte tidigare varit uppe i , men grönboken för kvalitet togs upp i . anmälda övriga frågor, som ännu inte finns med på den officiella dagordningen Rester av växtskyddsmedel i export till - på begäran av den italienska delegationen Dokumentbeteckning - Rättslig grund - Bakgrund EU och har ingått en överenskommelse om ett memorandum som gäller export av växtprodukter från EU. Efter överenskommelsen har det uppstått åsiktsskillnader om tolkningen av artikel 4. Artikeln beskriver vilka gränsvärden för bekämpningsmedelsrester som ska uppfyllas för export från EU till . Artikeln stödjer sig bl a på . EU och tolkar detta på olika sätt. Den ryska tolkningen får konsekvensen att codexreglerna sätts ur spel på ett annat sätt än EU kunnat förutse. Det bidrar till oklarheter för dem som exporterar dessa produkter till , inom EU drabbas vissa medlemsstater som t ex . har tagit kontakter med vissa medlemsstater och önskat bilaterala överenskommelser med dem. Kommissionen håller på att utarbeta en modell för bilaterala överenskommelser. Förslag till svensk ståndpunkt har inga problem med detta, och har stött kommissionens agerande och tolkning av överenskommelsen. Frågan har inte tidigare varit uppe i . Elektronisk märkning av får och getter - begäran från den ungerska delegationen Dokumentbeteckning - Rättslig grund - Enligt rådets förordning om identifiering och registrering av får och getter ska elektronisk märkning vara obligatorisk för alla djur. Den ungerska delegationen anför att det är svårt för att införa ett krav på elektronisk märkning p.g.a. de kraftigt ökade kostnader som ett sådant krav kommer att medföra för får- och getsektorn, vilken redan befinner sig under stark ekonomisk press. Den ungerska delegationen föreslår därför att tillämpningen av elektronisk märkning ska vara frivillig för medlemsstaterna även efter . Förslag till svensk ståndpunkt Frågan är av marginell betydelse för , som redan omfattas av ett undantag enligt vilket medlemsstater som har färre 600 000 djur får göra den elektroniska märkningen frivillig för de djur som inte är avsedda för handel inom gemenskapen. bör därför i nuvarande skede inte uttala sig i frågan. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . Ministrarnas informella lunchdiskussion om ekonomisk kris i jordbrukssektorn Dokumentbeteckning - Rättslig grund - Bakgrund Jordbruksministrarna kommer ha en informell lunchdiskussion om hur den ekonomiska krisen påverkar jordbrukssektorn. Ordförandeskapet har inte angett vilka aspekter av den ekonomiska krisen samtalen ska kretsa runt. Ett möjligt fokus skulle kunna vara effekten för EU:s jordbruksproducenter av fallande världsmarknadspriser samt konsumenternas ändrade köpvanor till följd av den ekonomiska krisen och lågkonjunkturen. Förslag till svensk ståndpunkt är positiv till att en diskussion förs på EU-nivå om den ekonomiska krisens effekt på jordbrukssektorn, men ser inget behov av åtgärder utöver vad som är möjligt inom gällande regelverk för jordbrukspolitiken. Frågan har inte varit föremål för tidigare.