rfr · GX0WRFR3 · 2009-12-21 00:00:00 — Domstolens huvudsakliga beslutsunderlag består av en utredning som lämnats in av , antigen genom familjerättens vårdnadsutredning eller socialnämndens barnavårdsutredning. Studiens övergripande syfte är att granska lagstiftningens ändamålsenlighet i förhållande till samhällets ambition att bereda barn skydd från våld och övergrepp. En frågeställning är hur en påstådd brottsmisstanke, en nedlagd förundersökning eller en fällande dom ska utredas och bevisvärderas i ett vårdnads- eller LVU-mål. En annan fråga är hur barnets egna upplevelser och perspektiv bör utredas och beaktas. Ytterligare en fråga är om riskbedömningar i vårdnadsmål och riskbedömningar i LVU-mål är samma eller olika frågor. I projektet ingår även ett beteendevetenskapligt perspektiv. En frågeställning i denna del är om det finns vetenskapliga beprövade och validerade metoder för att utreda och förutsäga en risk för att barn far illa. Projektets resultat presenteras i samband med en disputation . Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutas . Finansiär: Brottsofferfonden, , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och . Utförare: och (projektledare), båda juridiska institutionen, . 4 Att anmäla våld mot barn med funktionsnedsättning En studie om hur Barn- och ungdomshabiliteringen anmäler våld mot barn med funktionsnedsättning till socialnämnden I flera studier noteras att det saknas forskning kring personer med funktionsnedsättning som brottsoffer. I synnerhet våld mot barn med funktionsnedsättning har uppmärksammats mycket lite inom forskning i . Våld mot barn med funktionsnedsättning ska enligt Socialtjänstlagen alltid anmälas av företrädare för verksamheter som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Dock har olika utredningar visat att endast en liten del av barn som misstänks fara illa anmäls till socialnämnden. 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Detta omfattande mörkertal gäller sålunda såväl anmälan av våld mot barn med funktionsnedsättning som anmälan av våld mot barn utan funktionsnedsättning. Syftet med denna studie är att undersöka hur våld mot barn med funktionsnedsättning anmäls till av personal på barn- och ungdomshabiliteringen. Avsikten är att studera vilka åtgärder personalen vidtar efter att de observerat att ett barn med funktionsnedsättning utsatts för våld. Var går gränsen för vilka handlingar som definieras som våld? Finns det handlingar som alltid definieras som våld och som därför alltid anmäls? I vilka situationer är det svårt att anmäla våldet och har de anställda eventuellt låtit bli att anmäla våld? Projektet har ännu inte gett några resultat. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: Brottsofferfonden. Utförare: , sociologiska institutionen, . 5 God vård? En rättssäkerhetsstudie om ungas rättsliga villkor på institution Studien handlar om svårigheter att tillvarata unga socialklienters intresse i situationer med många aktörer och där huvudpersonen inte har full rättskapacitet. Syftet är att undersöka ungas rättsliga ställning och handlingsmöjligheter vid en placering på institution på frivillig eller tvångsvis väg. Särskilt läggs fokus på verksamhet utanför institutionen samt att utifrån en offentligrättslig ansats analysera de rättsliga relationerna mellan institutionen, övrig socialtjänst och den unge under placeringen. Särskild tonvikt har lagts på frågan om dokumentation. Arbetet har även rört identifiering och innehållsmässig behandling av relevanta kommunalrättsliga principer för verksamhet vid beslutsfattande. PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Projektet har ännu inte gett några resultat. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: (SiS). Utförare: och (projektledare), båda juridiska institutionen, . Kontaktuppgifter 046-222 10 24 6 Rättsliga förutsättningar för barnskyddsarbete Projektet behandlar regleringen av barnskyddsarbete och fokuserar särskilt på förutsättningarna för insatser i ärenden med misstankar om brott mot barn. Bakgrunden är den kritik som riktats mot och hur de har agerat i fall där barn farit illa i sina hem. Frågan är dock om har de rättsliga förutsättningarna att leva upp till den intention om ett samhälleligt barnskydd som rättsordningen ställer upp. Syftet är att ge grund till förändringar av den befintliga regleringen samt råd och riktlinjer i de fall som rör skydd av barn genom att besvara frågorna: Vilka rättsliga förutsättningar har för att skydda barn från brott? Hur använder de verktyg och mandat som lagstiftaren gett och hur manövrer de i avsaknad av verktyg? Vilken är socialsekreterarnas syn på sitt uppdrag och hur tolkar de lagstiftningen och de verktyg och möjligheter de har att skydda barn? Projektet har ännu inte gett några resultat. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas eller 2011. Finansiär: , Brottsofferfonden och . Utförare: och (projektledare), båda 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG juridiska institutionen, . PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 7 En i gänget Individuellt möter strukturellt i straffrättslig och socialrättslig prövning En central utgångspunkt i projektet är att såväl straffrättslig som socialrättslig prövning i stora delar bygger på teorier och förklaringsmodeller som är mer eller mindre generaliserande och övergripande. Dessa kan beskrivas som strukturella. Verksamhet inom socialrätten grundas på strukturella förutsättningar i samhället. Till exempel är en grundläggande princip för allt arbete inom att verksamheten ska präglas av en helhetssyn. I prövningen i enskilda fall möter de strukturella sambanden och förklaringarna konkreta förutsättningar. Detta blir särskilt tydligt i samband med bevisprövning och bevisvärdering. Forskning visar att länsrätten i de fall som rör ungdomars beteende vanligen utgår från att brottslighet eller andra socialt nedbrytande beteenden oftast är skadliga för ungdomar. Det kan i vissa fall även räcka med att den enskilde befinner sig i en miljö med viss struktur som t.ex. utmärks av missbruk. Domstolarna prövar således den unges individuella handlingar utifrån antaganden om olika strukturella samband i samhället. Projektets övergripande syfte är att undersöka hur strukturella samband hanteras i den individuella straffrättsliga och socialrättsliga prövningen. Ramen för undersökningen är gäng och andra grupperingar i samband med ungdomars brottslighet. Den övergripande frågeställningen som vi söker besvara är hur ungdomars handlingar i grupp konfronteras med prövningen i domstol, en prövning som av tradition är inriktad på en individs agerande. Projektet har ännu inte gett några resultat. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: (). Utförare: och (projektledare), båda juridiska institutionen, . Kontaktuppgifter 046-222 10 24 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG 8 Från anmälan till åtgärd Den sociala barnavårdens bedömningar och prioriteringar Antalet anmälningar till om barn som misstänks fara illa har ökat . När det gäller att tolka lagen och utforma eventuella insatser har kommunerna stor handlingsfrihet. Men vad händer med anmälningar som kommer in? Förmår de kommunala socialkontoren att följa socialtjänstlagens välfärdsperspektiv eller är det resurserna som styr? Studiens fokus är att beskriva och förstå socialsekreterarens insorteringsprocess där anmälningar och ansökningar som rör barn () kategoriseras in i ärenden: ärenden som senare ska hänvisas vidare eller som ska utredas för att sedan antingen avslutas med eller utan åtgärd. Preliminära resultat visar bl.a. att av 260 anmälningar inte utreddes. Minst antal anmälningar rörde misshandel och övergrepp. Dessa fall visade dock det starkaste sambandet med utredning och utreddes. Slutsatserna visar på att ett fåtal barn och familjer kvalificerar sig för åtgärder inom social barnavård. Den inkonsekventa insatsrepertoaren, som antingen består av vaga eller av mycket ingripande åtgärder, kan ifrågasättas. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: uppgift om tid för projektslut saknas. Finansiär: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: (projektledare) och , båda , . 9 Omsorgs- eller vårdnadsöverflyttning? Barnets bästa vid samhällsingripanden i ett rättsligt perspektiv Den sociala barnavården är en verksamhet där den offentliga rätten möter privaträtten och där myndighetsbeslut ofta varvas med olika typer av domstolsbeslut. Samspelet mellan olika rättstraditioner och olika aktörer har inte tillräckligt belysts av tidigare forskning. PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Syftet med detta projekt är att beskriva och analysera de rättsliga instrument som tillhandahålls och domstolarna i fråga om överflyttning av å ena sidan omsorgen (den faktiska vårdnaden), å andra sidan vårdnaden (den rättsliga vårdnaden) om barnet vid omsorgsbrist. De frågeställningar som projektet först avser att besvara är frågor som rör vilken rättslig innebörd och vilka faktiska konsekvenser respektive instrument har för det enskilda barnet och för personer i barnets närhet. Diskussionen breddas genom att svensk rätt jämförs med norsk lagstiftning. Projektet har ännu inte gett några resultat. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: uppgift om tid för projektslut saknas. Utförare: , juridiska institutionen, . Kontaktuppgifter 046-222 10 24 Avslutade projekt och forskningsprogram 10 Barn som upplevt pappas våld mot mamma möter familjerätten Utsatta barn som sociala aktörer i utredningar om vårdnad, boende eller umgänge Vid en rättslig tvist mellan ett barns föräldrar gällande boende, vårdnad eller umgänge ska barnets inställning undersökas och redovisas inför rätten. Dock finns begränsad kunskap inom området, exempelvis om hur barn upplever utredningsprocessen, hur barnen presenteras i de utredningar som genomförs och hur utredare upplever sitt arbete med barnsamtal. Att ge fördjupad kunskap om hur barn med erfarenheter av pappas våld mot mamma upplever och hanterar mötet med de handläggare som genomför utredningar om vårdnad, boende eller umgänge samt att ge fördjupad kunskap om organisatoriska och institutionella förhållanden av betydelse för dessa barns deltagande i utredningsprocesser. 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Resultaten kommer att presenteras . Projektet visar bl.a. att utredare kan ha svårt att både se och giltiggöra barnens utsatthet och upplevelser av våld och erbjuda dem delaktighet i utredningsprocessen: att bemöta utsatta barn som både offer och aktörer framstår som en utmaning för vård- nads-, boende- och umgängesutredare. Det visar också att det kan vara en mycket komplex läroprocess för utredare att börja samtala med barn om våld i ett familjerättsligt sammanhang. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: Brottsofferfonden och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: , sociologiska institutionen, . 11 Utvärdering av nationell försöksverksamhet med barnahus Tvåårig försöksverksamhet i sex kommuner med ny organisation kring barn om utsatts för brott innebärande att alla myndigheters uppgifter samlas under ett tak. Utvärderingen har två övergripande syften: dels att klarlägga om och hur barnets rättigheter och tillvaratagandet av barnets bästa har stärkts genom att myndigheterna samverkar i barnahusen, dels att klarlägga om utredningarnas kvalitet har höjts genom samverkan och om utrednings- och lagföringsprocessen har förändrats. Slutsatserna från forskargruppen är att målgruppen för barnahusens verksamhet bör ses över för att se om även barn som utsatts för brott av förövare utanför familjen kan inkluderas, något som också ska gälla äldre barn mellan . Formerna för myndigheternas samverkan bör ses över, bl.a. kan förundersökningens sekretessbestämmelser försvåra sociala insatser och vice versa. Hinder och möjligheter gällande lagstiftning bör utredas vidare. Dokumentationen av verksamheten bör göras enhetlig för att underlätta utvärdering och kunskapsöverföring. PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Det bör övervägas om fler medicinska undersökningar samt fler målsägarbiträden och särskilda företrädare kan göra rättsprocessen säkrare och mer barnanpassad. Samtliga som medverkar vid förhör ska också ha särskild utbildning för ändamålet, vilket inte är fallet . Behovet av metodutveckling är särskilt stort när det gäller de små barnen. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: , , och polisen. Utförare: , , , och (projektledare), rättssociologiska enheten, , samt , , . Kontaktuppgifter 046-222 88 10 12 Barn och brott En studie om yttranden i straffprocessen för unga lagöverträdare Enligt de grundläggande värderingarna i påföljdssystemet för unga ska barn som begått brott inte straffas som vuxna utan överlämnas till för vård utifrån sina behov. ska lämna ett yttrande till åklagaren innan åtal väcks eller innan domstolen dömer till påföljd. Detta yttrande kan ha stor betydelse för om åklagaren väljer att åtala för brottet eller vilken påföljd domstolen väljer att döma den unge till. Enligt socialtjänstlagen ska utgå från ett barnperspektiv och barnets bästa ska alltid utredas och beaktas när åtgärder vidtas mot barn som begått brott. Om åtgärderna vidtas med stöd av LVU ska barnets bästa vara avgörande. Enligt de gällande reglerna i ska barn genom reformer i större omfattning dömas på samma grunder som vuxna, med utgångspunkt från brottslighetens straffvärde. Dessa regelverk ska tillsammans syfta till att skapa en behovsgrundad, rättvis, proportionerlig och konsekvent reaktion mot barns brott, eftersom en dom inte bara bygger på domstolens egen bedömning av brottet utan också på föreslagna åtgärder. Syftet med studien är att, analysera och beskriva hur de åtgärder föreslår, och som ska vara grundade i barnets behov och bästa, samverkar med påföljdssystemets åtgärder som bygger på straffvärdet, dvs. ska tillfoga ett lidande för den brottsliga gärningen. 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Av resultaten framgår att påföljdssystemet efter lagreformerna verkar ha blivit både oförutsebart och orättvist. yttranden har stor inverkan på domstolens val av påföljd, men yttrandena är inte konsistenta. använder sig av olika strategier, dels att argumentera utifrån ett slags behovstänkande, dels ett mer straffrättsligt argumenterande, nämligen att föreslå straff inom . Samma typ av brott ger olika påföljd om man jämför hur det har sett ut . En orsak till att yttranden är oklara grundas i oklarheter om hur yttrandena ska formuleras. I diskussionen föreslås förändringar, bl.a. att lämnar sitt yttrande till åklagaren när skuldfrågan för brottet är klargjord. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: (SiS), () och . Utförare: (projektledare) och , båda , . 13 Mellan klient och rättssystem Tvångsvård av barn och unga ur socialsekreterares perspektiv En studie om socialsekreterares utredningsarbete av barn och unga med utgångspunkt i teori om gräsrotsbyråkrater och Yeheskel Hasenfelds teorier om människobehandlande organisationer. Forskaren anlägger ett kritiskt perspektiv på rättssystemets begränsningar och hur mötet med rättssystemet påverkar det sociala arbetets praktik. Syftet är att beskriva och analysera tvångsvårdsprocessen ur socialsekreterares perspektiv samt förstå och förklara hur socialsekreterares föreställningar och tankar om denna process påverkar barnavårdspraktiken. Det empiriska materialet består av barnavårdsakter och fokusgruppsintervjuer med socialsekreterare. Att bedöma när tvångsvård av barn och unga är nödvändigt är förenat med stor osäkerhet. Analysen visar att socialsekreterare förknippar tvångsvårds- PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 processen med en risk att förlora kontrollen över ärendet, framför allt avseende yngre barn med brister i hemmiljön. Socialsekreterare skapar olika bilder av barn, ungdomar och deras föräldrar i skriftliga utredningar, beroende på om intentionen är att påverka länsrättens beslut eller förvissa sig om föräldrarnas framtida samarbetsvilja med . En slutsats är att socialsekreterare inte betraktar ett utredningsförslag om tvångsvård som ett säkert sätt att skydda barn, i synnerhet inte små barn. Socialsekreterare använder därför en stor del av utredningsarbetet till att motivera föräldrar att samtycka till frivilliga insatser eller vård, vilket betraktas som ett säkrare sätt att få kontroll över ärendet. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Utförare: (projektledare) och , båda , . Kontaktuppgifter 046-222 93 95 14 Samhällets föräldraskap En studie av barnskydd i från rapport till insats (eng. originaltitel The parenting of society A study of child protection in , from report to support) Den sociala barnavården har till uppgift att hitta, utreda och hjälpa barn som far illa. I många länder är det professionella som enligt lag är skyldiga att anmäla misstanke om att barn far illa till berörd myndighet. I vissa länder finns en specifik myndighet som har ansvar för barns skydd, men så ser det inte ut i , där barnavården är en del av det system som arbetar med familjeorganisation. Systemet har två huvudsakliga mål: den ena är frivillig (tillhandahållande av familjeservice) och den andra är tvingande (skydd av barn). Systemet administreras av kommunernas socialtjänstkontor. Det övergripande syftet med projektet var att förvärva kunskap om hur barns behov av skydd är tillvarataget inom den sociala barnavården i . En djupstudie av samtliga anmälningar inom en kommun har därför gjorts för att kunna analysera processen från anmälan till insats. Barnavårdssystemet består av flera delar som har sin grund i det makropolitiska systemet: underliggande ideologi, lagstiftning, administration och 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG kraven på de professionella. Ett annat syfte var därför att undersöka hur utfallet i den sociala praktiken överensstämmer med lagstiftningen. Studien visar bl.a. att anmälningar som lämnas in av professionella inte blir utredda på ett adekvat sätt, och frånvaron av kriterier i bedömningen av rapporter skapar risker för att vanvårdade barn inte hittas. En orsak till att anmälningar inte blir adekvat utredda härleds till lagstiftningens konstruktion. Barns skydd vilar på en ramlagstiftning i vilken den professionella nivån inte specificeras. Det är framför allt socionomer som anställs för uppdraget, men socionomutbildning är en generalistutbildning och ger ingen specifik kompetens för att arbeta med barnskydd. Barnavårds- och barnskyddsprocessen är svår att separera från andra system inom ramen för familjeservice, något som gör att den är svår att bedöma och utvärdera. En slutsats är därför att lagstiftningen behöver förtydligas så att barnskyddsprocessen kan registreras och utvärderas. En ny databas bör inrättas där ärenden som rör skydd av barn systematiskt registreras. Det bör även skapas tydliga kriterier som anger hur en anmälan ska hanteras för att säkerställa att rapporterande professionella bemöts med respekt samt att kvaliteten i besluten garanteras i hela landet. Slutligen föreslår forskarna att en barnskyddsmyndighet inrättas för att säkerställa att barn som far illa får skydd. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken i , och . Utförare: och (projektledare), båda experimentell medicin, . Kontaktuppgifter 013-22 42 44 15 Akuta frihetsberövanden av unga Häktning eller omhändertagande? Bakgrunden är att det saknas kunskap om vad det är som faktiskt avgör om en ung person i vissa fall häktas eller omhändertas enligt LVU. Hur ser det faktiska utfallet ut vad gäller häktning respektive omhändertagande av unga lagöverträdare? Vilka egenskaper hos och omstän- PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 digheter kring unga lagöverträdare får betydelse för formen av akut frihetsberövande? Vilka konsekvenser får häktningsförfarandet respektive det omedelbara omhändertagandet för verkställigheten och den fortsatta hanteringen av unga lagöverträdare? Frihetsberövande av ungdomar som begått brott har ökat väsentligt mellan de tre undersökningsåren 1992, 1998 och 2003. Vilken form av frihetsberövande som används skiljer sig åt med avseende på undersökningsår, etnisk bakgrund, ålder och vilket typ av brott den unge begått. Undersökningen visar att icke rättsligt grundade faktorer påverkar valet av åtgärd. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: , enheten för socialt arbete, (tidigare ) och (projektledare), rättssociologiska enheten, . Projektet utgör en del av den nationella satsningen Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom (), 20022005. Inom ramen för denna satsning ingick några s.k. fullskaleförsök där forskning, praktik och grundutbildning samarbetade. Ett av dessa genomfördes av vid och . I projektet studeras den praktiska tillämpningen av begreppen barnperspektiv och barns delaktighet mot bakgrund av SoL 1 kap. 2 § och 3 kap. 5 §. Ett par av projektets frågeställningar lyder som följer: Vilka tillvägagångssätt används och vilket utrymme kan skapas för barns och föräldrars delaktighet inom de formella och juridiska ramar som omger utredningar inom ? Vilka dilemman aktualiseras och hur kan dessa hanteras av socialsekreterarna? Vilka erfarenheter och upplevelser har föräldrar och barn av att delta i och vara föremål för utredning? Att tillgodose barns rätt att bidra med sina perspektiv och erfarenheter handlar i dessa sammanhang om att skapa utrymmen och ta till vara möjligheter i ett 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG komplext sammanhang, där lagstiftningen utgör en av flera viktiga påverkansfaktorer. Barns och föräldrars delaktighet är inte något som kan urskiljas eller läggas till som en särskild beståndsdel i det sociala arbetet. Det finns invävt i alla relationer och måste alltid förstås i relation till sin kontext. Utrymmet för barns delaktighet påverkas av lagstiftningen, organisatoriska förutsättningar, föräldrars inställning och av socialarbetares kompetens, etiska medvetenhet och syn på barn. Därtill kommer barnets ålder och mognad, tidigare erfarenheter och aktuella situation. Dilemman som aktualiseras rör t.ex. barns rätt och föräldrars rätt och balansgången mellan barns rätt till skydd och rätt till delaktighet och medbestämmande. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Utförare: , , . Kontaktuppgifter 046-222 92 28 17 Sociala utredningar om barn En rättssociologisk studie av lagstiftningens krav, utredningarnas argumentationer och konsekvenser för den enskilde Socialtjänstlagens mål- och medelkonstruktion ska underlätta för att skräddarsy lösningar i de individuella ärendena. Lagen anger de övergripande mål och grundläggande värderingar som arbetet ska orientera efter samt handlingsdirektiv för hur arbetet ska utformas. Av dessa handlingsdirektiv följer att utrednings- och behandlingsarbetet så långt som möjligt ska bedrivas i samarbete med föräldrarna och bygga på respekt för deras självbestämmande och integritet samt inriktas på att frigöra och utveckla föräldrarnas egna resurser. I detta ligger att föräldrarnas synpunkter och uppfattningar ska beaktas och att valet av insatser och genomförandet av dessa insatser så långt möjligt ska ske i samförstånd med föräldrarna. Det övergripande syftet är att analysera hur de rättsligt givna handlingsdirektiven för utredningsförfarandet tillämpas i faktiska utredningsverksamhet. Frågan belyses genom en djupanalys av tre utredningar som låg till grund för en ansökan om tvångsvård hos länsrätten . Studien visar att utredarens myndighetsmakt används på ett repressivt sätt mot föräldrarna. Detta visar sig bl.a. i form av ett undertryckande av föräld- PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3