rfr · GW0WRFR9 · 2009-05-01 00:00:00 — Av dessa kvinnor hade mer än hälften () haft kontakt med barnet eller barnen via telefon medan hade haft brevkontakt. av kvinnorna hade träffat sina barn i besöksrum på anstalten medan hade träffat sina barn utanför anstalten. Kvinnorna som ingick i undersökningen var relativt nöjda med de förutsättningar som fanns på kunna hålla kontakt med sina barn, dvs. tillgången till telefon, besökstider, besöksrum och besökslägenhet. Däremot visade det sig när det gällde möjligheterna att få stöd av personalen för att underlätta kontakten med barnen att kvinnorna var mer missnöjda. Mer än en tredjedel av kvinnorna ansåg att detta inte alls fungerade. I en studie från Hinseberg konstateras att många av kvinnorna som avtjänar fängelsestraff har minderåriga barn och att många av kvinnorna också har vårdnaden om barnen. I studien uppmärksammas även att kvinnorna ofta är mycket oroliga för sina barn och har stora behov av att hantera sina skam- och skuldkänslor eftersom de känner sig misslyckade som mammor.276 Intagna kvinnors och mäns kontakt med sina barn skiljer sig åt enligt ett barnombud med erfarenhet från både kvinno- och mansanstalter. Kvinnorna har generellt sett en mer regelbunden kontakt med sina barn i anstalt. Barnen är emellertid ofta omhändertagna av då kvinnorna sällan har ett fungerande socialt nätverk omkring sig eller en man som kan överta ansvaret för barnen. De intagna männen upprätthåller inte en lika regelmässig kontakt med sina barn som kvinnorna gör. 275Nilsson och (1999). 276Lindberg (2005). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR dem är det dock oftast tillsammans med barnens mor som vanligtvis har vårdnaden om barnen.277 De tydliga skillnaderna mellan intagna kvinnor och män när det gäller deras barn bekräftas även av verksamhetsledaren vid Bryggan . För intagna män som har barn är det vanligt att barnen bor hos sin mamma medan det för de intagna kvinnorna är vanligt att barnen är familjehemsplacerade. De intagna kvinnorna uttrycker ofta känslor av skuld och skam inför sin situation och förhållandet till de omhändertagna barnen. En annan skillnad som Bryggan har uppmärksammat i arbetet på anstalterna är att de intagna kvinnornas barn har mindre stöd från anhöriga när det gäller att besöka sin mamma i anstalt. När det gäller familjehemsplacerade barn som bor långt från anstalten där föräldern vistas kan både avståndet i sig men även avsaknaden av nära anhöriga som engagerar sig vara faktorer som försvårar barnens möjlighet att besöka och umgås med mamman eller pappan.278 I samband med uppföljningsgruppens besök hos organisationen framkom att det framför allt är män och sällan kvinnor som under permissioner söker sig till för att träffa sina barn. I en studie från Hinseberg konstaterades att kvinnorna försökte upprätthålla kontakten med barnen genom brev, telefonkontakt, besök i besöksrum eller besökslägenheten och permissioner. När det gäller besök av barnen så uppgav hälften av de kvinnor som fick besök och hälften av dem som inte fick besök vid Hinseberg att kostnader för resan och avståndet till anstalten var de största hindren.279 Enligt organisationen i samhället () har samtal till hjälptelefonen från barn med frihetsberövade föräldrar inte uppmärksammats som förekommande.280 Möjligheter för barn att besöka förälder i anstalt Enligt föreskrifter får den som är besöka en intagen under förutsättning att ett skriftligt medgivande inhämtas hos den besökandes vårdnadshavare. I de fall som besökaren är gäller normalt att besöket endast får göras i sällskap med en vuxen följeslagare. När det gäller vistelse i en besökslägenhet får en besökande under inte , och bör inte annars, besöka en intagen i besökslägenhet, om det inte sker i samtidig närvaro av en annan person som anstaltens personal har kännedom om och förtroende för. Om det finns synnerliga skäl kan dock besök av person medges utan närvaro av annan person. Som ett allmänt råd anges att besök av barn särskilt ska prioriteras vid tilldelningen av besökslägenhet.281 Vid samtliga av de anstalter som besökts i uppföljningen (Ljustadalen, Holmängen, Hinseberg och Hällby) har det i de interna reglerna för anstalten föreskrivits att besökslägenheten i första hand ska disponeras av intagna med barn. 277Kriminalvården, telefonsamtal . 278Bryggan , telefonsamtal . 279Lindberg (2005). 280Bris, telefonsamtal . 2814 kap. 13, 15 § KVFS 2008:3. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Kriminalvårdens barnombud och barngrupp infördes en funktion som barnombud på alla verksamhetsställen inom . Bakgrunden till att barnombud har införts i Kriminalvården är att myndigheten bättre vill uppmärksamma FN:s konvention om barns rättigheter. Barnombuden har till uppgift att verka för att barnperspektivet beaktas. -att lämna information till övrig personal och ledning om -att vara ett stöd och bollplank för övrig personal i kontakter med barn -att samordna verksamheten med föräldracirklar -att se till barnens behov när det gäller besöksrum och besökslägenheter -att se till barnens behov vid permissionsplanering och schemaläggning -att vara kunskapsbärare när det gäller anmälningsskyldigheten enlig socialtjänstlagen -att följa upp barnperspektivet i verkställighetsplaneringen.282 Barnombuden vid anstalterna ingår i ett nationellt nätverk som träffas för att utbyta erfarenheter. I samband med dessa möten har det framkommit att det är svårt att hinna med de uppgifter som är ålagda ett barnombud då de läggs ovanpå de ordinarie arbetsuppgifterna. De tillfällen då intagna eller deras kontaktpersoner tar kontakt med barnombuden är ofta i samband med besök.283 ställdes en skriftlig fråga284 om vilka åtgärder justitieministern avsåg att vidta för att underlätta kontakten mellan intagna i kriminalvården och deras barn. I svaret hänvisade ministern bl.a. till de barnombud som inrättats inom i syfte att stärka och tydliggöra barnperspektivet. Besökslägenheter och utemiljöer där besökande barn kan leka lyftes också fram som exempel på åtgärder som vidtagits. Inom finns en s.k. barngrupp. I gruppen ingår de barnansvariga från respektive region, en av huvudkontorets verksamhetsutvecklare och en representant från utbildningsenheten. Barngruppen träffas regelbundet och arbetar med att bevaka att barnperspektivet och beaktas i det dagliga arbetet. Exempelvis bör permissioner förläggas i anslutning till eventuella barns födelsedagar och inte infalla t.ex. veckan före födelsedagen.285 Inom har det också uppmärksammats att det finns bekymmer med lite äldre barn som har svårt att vara ifrån sina mammor . Med anledning av detta förs nu diskussioner om förslag kring ökad flexibilitet kring olika åldersgränser. Då det finns ett antal olika beröringspunkter mellan de frågor som barngruppen och arbetar med sker utbyten mellan de båda grupperna. Något som kan ses som en brygga mellan gruppernas arbete är att en av hu- 282Kriminalvården (2007b). 283Kriminalvården, telefonsamtal . 284Skriftlig fråga 2007/08:1346, svar på skriftlig fråga 2007/08:1346. 285Kriminalvården, telefonsamtal . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR vudkontorets verksamhetsutvecklare både medverkar i barngruppen och Barn som vistas med sin mamma i anstalt I flera studier framkommer att intagna mammor upplever en känslomässig stress när de inte kan vara en del av sina barns vardag och delta i barnens Enligt lagen om kriminalvård i anstalt287 kan tillstånd ges för kvinnor att ha spädbarn hos sig i anstalt. I kriminalvårdens föreskrifter anges att med spädbarn avses barn mellan . placeras hos den andre föräldern eller familjehemplaceras genom kommunens försorg.288 Någon motsvarande möjlighet för manliga intagna finns inte. betänkande289 föreslogs emellertid att bestämmel- sen om att intagen får ha spädbarn hos sig skulle göras könsneutral. 2006 bodde sju barn med sin mamma i anstalt. den med mamman i fängelse var för dessa barn sju månader.290 fanns det barn boende vid tre av kvinnoanstalterna. Totalt bodde sex barn med sin mamma i anstalt och den genomsnittliga vistelsetiden för barnen i I samband med att justitieutskottets uppföljningsgrupp träffade Kvinnonät- verket diskuterades frågan om spädbarn som vistas med sin mamma i anstalt. Anstaltschefen för pekade på att det alltid finns ett eller flera späd- barn boende med sin mamma på anstalten. Ett bekymmer som personalen uppmärksammat kring spädbarnens vistelse på anstalten är att många andra intagna också vill umgås med barnen, vilket kan skapa problem i anknytning- en mellan mor och barn. Hon betonade att det är viktigt att frågorna om barn på anstalter alltid diskuteras utifrån perspektivet vad som är bäst för barnet.291 Liknande problematik avseende relationen mellan mamman, barnet och övriga intagna nämndes även i samband med uppföljningens besök på Enligt finns inte några särskilda anstalter för mammor med vårdnad om barn, i stället är alla kvinnoanstalter anpassade och utrustade för att en intagen ska kunna ha ett litet barn boende hos sig. enligt Kriminalvårdens placeringschef ett skäl till att uppskov med verkstäl- lighet kan beviljas. Det är viktigt att personalen vid anstalten är förberedd på att en intagen kommer att ha med sig ett barn.293 invigdes den Anstalten är en filial till anstalten och enligt Kriminalvården är den särskilt lämpad för kvinnor med barn.294 286Möte mellan justitieutskottets uppföljningsgrupp och . 28741 § KvaL. 2881 kap. 9 § KVFS 2008:3 290Kriminalvården (2007e). 291Möte mellan justitieutskottets uppföljningsgrupp och . 292Ljustadalen, intervju . 293Kriminalvården, intervju . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR I de riktlinjer som Kriminalvården beslutade om 1998 för anstaltsintagna kvinnor anges när det gäller föräldrautbildning att de föräldraprogram som utarbetats och används inom kriminalvården ska kunna erbjudas kvinnor, och att de särskilt bör betona barns utveckling i olika åldrar och hur relationer kan upprätthållas under anstaltsvistelsen. Kriminalvården erbjuder möjligheter för anstaltsintagna att delta i kurser eller öppet hus-verksamheter vid anstalten Gruvberget. Verksamheten vänder sig framför allt till skötsamma långtidsdömda som får en möjlighet att vistas under öppnare former och delta i kursverksamhet. Vistelsen varar i regel och de intagna har rätt att vistas på . Förutom föräldrautbildning erbjuds även kurser i bl.a. fiske, friskvård, kost samt tro och livsåskådning. Det är även möjligt för de intagna att ta med sig sina anhöriga under vistelsen.295 Barn tillåts däremot inte tillträde.296 För att få delta i en kurs eller öppet hus-verksamhet krävs en verkställighetstid om lägst om det inte föreligger särskilda skäl. För att få delta i vintervistelse eller sommarvistelse krävs en verkställighetstid om lägst och att den intagne har fullgjort av verkställigheten. För att få delta i sommarvistelse för enbart intagna kvinnor krävs en verkställighetstid om lägst två år.297 fullföljde enligt Kriminalvårdens statistik totalt 417 personer föräldrautbildning vid Gruvberget. Av dessa var 29 kvinnor och 388 män. Medelbeläggningen, dvs. antal personer som var på i snitt , uppgick till 0,4 kvinnor och 7,6 män.298 I samband med uppföljningsgruppens besök hos föreningen uppmärksammades att intagna kvinnor tenderar att i mindre utsträckning än manliga intagna utnyttja möjligheten till att vistas på tillsammans med sina barn. En anledning skulle kunna vara att flera av barnen är familjehemsplacerade. Kontakt måste därför tas med såväl familjehemsföräldrar som socialförvaltning och ett besked om barnens deltagande kan komma tätt inpå avresa vilket kan orsaka svårigheter vid planeringen.299 På uppdrag av har en extern utvärdering gjorts av den föräldrautbildning som bedrevs som försöksverksamhet vid kvinnoanstalterna och vid tio mansanstalter 1999. Utvärderingen syftade till att dokumentera och värdera erfarenheterna av föräldrautbildningen utifrån såväl de intagnas som personalens perspektiv. Av utvärderingen framgår att männen i större utsträckning än kvinnorna uppger att de har fått mer kunskap och lärt sig mer om barn. 295Gruvberget, 2008. 29614 kap. 5 § KVFS 2008:3. 29714 kap. 9 § KVFS 2008:3. 298Kriminalvården, e-brev . 299Uppföljningsgruppens studiebesök vid Bryggan , . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR männen tänker mer på sina barn, och en stor grupp har också ökat kontakten med dem efter föräldrautbildningen. Kvinnorna är inte lika entydigt positiva till föräldrautbildningen som männen. Omkring hälften av dem anser att de inte har lärt sig så mycket av cirkeln. De menar att de redan hade relativt goda kunskaper men att utbildningen däremot gett dem andra insikter. På samma sätt uppger ungefär halva gruppen att de inte tänker mer på sina barn än tidigare då de alltid har tänkt mycket på dem. En majoritet av kvinnorna har heller inte ökat kontakten med sina barn då de hade en god relation . I sammanhanget kan tilläggas att utvärderingen inte säger något om resultaten av föräldrautbildningen på eller huruvida barnen uppfattar en förändring i relationen till föräldern. I utvärderingen görs en reflektion över skillnaderna mellan männens och kvinnornas erfarenheter av utbildningen. Kvinnornas mindre positiva svar ses i relation till kvinnornas traditionella föräldraroll som anses annorlunda än männens. Ansvar för och omsorg om barnen uppges alltid ha varit kvinnans främsta ansvarsområde, och en anstaltsvistelse då kvinnan tvingas lämna över vårdnaden av barnen till någon annan uppfattas därmed som ett misslyckande. För männen uppges däremot föräldrautbildningen innebära ett erkännande av deras rättigheter som fäder och en emancipation och normalisering av fadersrollen. En slutsats som dras är att det är svårare att hålla en föräldrautbildning med intagna kvinnor än för intagna män, vilket bör beaktas i utformningen av utbildningen.300 Även i denna uppföljning framträder den här bilden. Vid samtal med en anställd inom som hållit föräldrautbildningar för såväl intagna kvinnor som män bekräftas de skillnader mellan grupperna som framkom i ovanstående utvärdering. Männen är generellt sett mer nyfikna, ställer fler frågor och är mer öppna för att ta in ny kunskap om barn och föräldraskap än kvinnorna. Männen uppger att de på avdelningarna inte samtalar med varandra om sina barn varför de uppskattar de möjligheter till samtal som ges vid föräldrautbildningarna. Kvinnorna däremot har generellt sett svårt att erkänna sina bristande kunskaper och känner en större skuld och skam än männen för att de har fråntagits vårdnaden om sina barn. Däremot pratar de, till skillnad från männen, ofta om sina barn med andra intagna kvinnor.301 Verksamhetsledaren vid Bryggan pekar på att de tydliga skillnaderna mellan intagna kvinnor och män när det gäller deras barn inte återspeglas i det studiematerial som används i föräldracirklarna. Innehållet är mer anpassat till de förhållanden som mer vanligt råder för de intagna männen. Det finns därför ett behov av att bättre anpassa innehållet i föräldracirklarna så att det även passar för de intagna kvinnorna.302 300Hedin (2000). 301Kriminalvården, telefonsamtal . 302Bryggan , telefonsamtal . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Utgångspunkten för Kriminalvårdens samarbete med frivilligorganisationer finns fastställd i Kriminalvårdens riktlinjer för samarbete med ideella sektorn. Av dem framgår att Kriminalvården eftersträvar ett utvecklat samarbete med ideella föreningar som ett komplement till de egna insatserna på området. Det ideella arbetet ska vara inriktat mot en mer vardaglig mänsklig kontakt och stöd från personer som inte har ett myndighetsperspektiv.303 framhöll i sitt betänkande att frivilligorganisationerna utgör ett mycket värdefullt komplement till Kriminalvårdens arbete. Kriminalvården bör därför försöka underlätta för och främja de ideella organisationernas arbete inom kriminalvården, t.ex. genom att upplåta plats för de organisationer som systematiskt verkar inom kriminalvården. Vidare konstaterades att Kriminalvårdens samarbete är begränsat till förhållandevis få organisationer, och enligt kommitténs mening var det önskvärt att fler organisationer fanns tillgängliga på anstalterna.304 I budgetpropositionen pekar regeringen på att samarbetet med olika frivilligorganisationer är en viktig del i myndighetens arbete med frigivningsförberedelser.305 Enligt förordningen om statsbidrag till vissa organisationer inom kriminalvårdens område får bidrag lämnas till ideella organisationer som bedriver sådant arbete inom kriminalvårdens område som är ägnat att främja dömdas återanpassning till samhället.306 Ansökan om statsbidrag lämnas in till Kriminalvården som också fattar beslut i frågan. har Kriminalvården beslutat om statsbidrag enligt tabell 37. Antalet organisationer som har beviljats statsbidrag har varit relativt . Den totala summan som anslagits har ökat från till . STATSBIDRAG TILL VISSA ORGANISATIONER INOM KRIMINALVÅR- DENS OMRÅDE SOM BEVILJATS AV KRIMINALVÅRDEN, 20052008 (TKR) betare (RFS) Kristna Råd (SKR)307 Kriminellas revansch i samhället 303Kriminalvården (2006d). 2008/09:1. 306Förordning (2002:954) om statsbidrag till vissa organisationer inom kriminalvårdens område. 307Avser bidrag till besöksverksamhet på häkten och anstalter. Övrig verksamhet som bedrivs av () finansieras i annan ordning. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Källa: Kriminalvården (2006b), (2007b), , Kriminalvårdens webbplats, . RFS har ett åttiotal lokala föreningar runtom i landet. En av förbundets uppgifter är att besöka intagna i anstalter. Förbundet är verksamt vid cirka en tredjedel av alla anstalter i , däribland kvinnoanstalterna Ljustadalen och . Syftet med besöksverksamheten är att förbereda de intagna för frigivningen och ge dem en inblick i ett ordinärt vardagsliv genom att låta dem träffa andra människor utöver myndighetsföreträdare. Den verksamhet RFS bedriver skiljer sig åt mellan anstalterna beroende på säkerhetsklass och de intagnas egna önskemål. På vissa anstalter innebär ett besök från RFS fika och ett samtal medan det på andra anstalter erbjuds mer strukturerad verksamhet som t.ex. matlagningskurser. Tillsammans med och bedriver RFS också studiecirkeln Bättre framtid. Cirkeln, som är ett komplement till Kriminalvårdens programverksamhet, tar upp teman som familj och relationer, ekonomi, arbete och arbetsmarknadsutbildningar, fritid, studier och utbildningar, bostad, etik och moral samt kriminalitet och missbruk. Studiecirkeln bedrivs eftersom det till varje möte bjuds in en myndighetsföreträdare. Verksamheten är i stort sett densamma på kvinno- och mansanstalterna förutom att det uppges finnas ett större intresse för massage, måleri och yoga från de intagna kvinnorna. Kriminalvårdens ökade satsning på att höja säkerheten uppges ha försvårat möjligheterna för RFS att ta in visst material till anstalterna och att följa med de intagna vid permissioner.309 kristna råd (SKR) På uppdrag av Kriminalvården samordnar kristna råd den andliga vården vid landets anstalter. Verksamheten bedrivs inom ramen för () till vilken företrädare för , frikyrkorna, katolska kyrkan, de ortodoxa kyrkorna samt de muslimska församlingarna är knutna. Vid anstalterna erbjuds gudstjänster och enskilda samtal, men även annan verksamhet som t.ex. konstnärskurser har förekommit. Frekvensen och utformningen av verksamheten varierar och kommer an på behovet hos de intagna. Några generella skillnader i verksamheten mellan kvinno- och mansanstalter kan inte urskiljas förutom att det uppges vara enklare att bedriva 2006 kallad Riksbryggan. 309RFS, telefonsamtal . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR verksamhet på kvinnoanstalter då säkerhetsarrangemangen uppfattas som mindre omfattande där än på mansanstalter.310 Kriminellas revansch i samhället () Kriminellas revansch i samhället () är en ideell förening som bildades 1997 där före detta kriminella och missbrukare hjälper varandra tillbaka in i och flera andra aktörer erbjuder intagna att delta i olika stu- diecirkelverksamheter inom ramen för det s.k. Visionsrummet. Visionsrummet är att motverka isolering från samhället med målet att lyfta in samhället på ett konstruktivt sätt i anstalterna. Företrädare för pekar på att aktiviteten i Visionsrummet är större än någonsin och att detta till stor del beror på att studiecirkeln Bättre framtid har kommit i gång, se RFS ovan.311 I samband med ett möte mellan uppföljningsgruppen och pekade organisa- tionen på att det ibland kan förekomma svårigheter i samarbetet mellan och någon av Kriminalvårdens anstalter.312 Hela människan är en paraplyorganisation för ett stort antal organisationer som bedriver socialt arbete på grund. Föreningen är en av organisationerna som bedriver verksamhet på anstalter. rar beroende på anstalternas önskemål och de intagnas behov. motivationsgrupper är vanligt förekommande men även individuella samtal. Livskraft har också verksamhet för anhöriga till de intagna. att representanter för föreningen deltar som stöd när intagna och anhöriga träffas under en permission.313 Flera av enheterna inom Hela människan arbetar med olika former av boenden. påbörjade en intagen vid Färingsöanstalten en vistelse i ett boende liknande halvvägshus. drivs i Livskrafts regi och tar även emot placeringar från kommuner för kvin- Röda Korset bedriver besöksverksamhet på ett stort antal anstalter och häkten Besökarna rekryteras till verksamheten via t.ex. öppet hus, annons eller Volontärbyrån och genomgår därefter en utbildning. besökarens uppgift att vara en medmänniska och föra ett vardagligt samtal med de intagna, vilket uppges vara mycket uppskattat. ett projekt inom Röda Korset där medlemmar i ungdomsförbundet besöker andra unga människor som befinner sig på anstalt eller är häktade.315 Kristna Råd, telefonsamtal . Uppföljningsgruppens studiebesök vid , . Livskraft, telefonsamtal . Färingsö, telefonsamtal . Röda Korset, telefonsamtal . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Verksamheten riktar sig främst till barn och ungdomar upp till vars föräldrar är föremål för kriminalvård. Det finns tolv lokala bryggor i landet som anordnar olika typer av aktiviteter och erbjuder en mötesplats där barnen kan träffa andra barn och ungdomar som befinner sig i en liknande situation. Bryggan är också en plats där föräldrar kan träffa sina barn under permission för att t.ex. prata och pyssla tillsammans i stället för att mötas i ett besöksrum vid anstalten. Bryggan arbetar också med uppsökande verksamhet vid anstalterna för att skapa förtroende hos de intagna och erbjuda stödsamtal antingen enskilt eller i grupp. Samtalen handlar bl.a. om hur man kan upprätthålla en vardagsnära relation till sitt barn under anstaltsvistelsen och hur man kan förbereda barnet inför förälderns frigivning. Bryggan bedriver tillsammans med Kriminalvården föräldracirklar på flera anstalter, bl.a. Färingsö och Det studiematerial som används har tagits fram av Kriminalvården.316 6.6 Fritid inom anstalt I Kriminalvårdens föreskrifter anges att anstalten ska tillhandahålla ett varierat utbud av fritidssysselsättningar. Vidare anges att fritidsaktiviteterna i den utsträckning det lämpligen kan ske ska tillgodose intagnas behov, vara individuellt anpassade och ingå i verkställighetsplanen. Sådana fritidsaktiviteter som den intagne kan fortsätta med efter frigivningen ska prioriteras. I föreskrifterna anges även att en intagen, i den utsträckning det lämpligen kan ske, ska ha möjlighet att ta del av ett varierat utbud av litteratur och samhällsinformation.317 Enligt beror möjligheterna till fritidsaktiviteter mycket på typen av anstalt. Sämst möjligheter finns i regel på de äldre, slutna anstalterna, medan nyare, öppna anstalter har betydligt mer att erbjuda. Ett exempel på en skillnad mellan kvinno- och mansanstalterna är enligt en handläggare vid att det stickas och virkas mycket på kvinnoanstalterna. En orsak till detta är att de intagna kvinnorna, till skillnad från männen, har rätt att inneha garn och stickor.318