eunbil · GW0N21BA7D · 2009-01-01 00:00:00 — Godkännande av den preliminära dagordningen EL anmälde en punkt under AOB om pirater till sjöss. Dagordningen i dokument 7936/09 kunde därefter godkännas. Godkännande av A-punktslistan A-punktslistan i dokument 8070/09 och ADD1 antogs. Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av viss infrastruktur("Eurovignette") (R) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 71.1 i EG-fördraget) - Lägesrapport/Riktlinjedebatt Rådet höll en debatt för att ge vägledning för det fortsatta arbetet med förslaget. ORDF inledde diskussionen med att konstatera att revideringen av direktivet har visat sig vara en mycket svår fråga. För att leda arbetet framåt ville ORDF nu höra hur ministrarna ställer sig till förslaget i förhållande till den pågående ekonomiska krisen samt om de kunde acceptera kompromissförslaget för den svåra frågan om trängselkomponenten. KOM underströk att det var viktigt att fortsätta behandlingen. KOM tryckte på att det ska vara frivilligt att ta ut vägavgifter, men var mycket tydlig med att öronmärkning av intäkterna är en central del. Vidare ansåg KOM att ett uppskjutande av införandet av trängselavgifter är . KOM kunde dock visa flexibilitet kring förslagen om sänka taken på trängselavgiften samt särskilda villkor för perifera områden. Vid den följande bordsrundan sade UK, NL, RO, DK, AT, FI, LT, LV, SE, IE, BG och EE att man stödde principen om att förorenaren betalar och en internalisering av externa kostnader inom alla transportslag. SE beklagade att strategin inte hade ett tydligare trafikslagsövergripande perspektiv samt att den ekonomiska krisen inte får tas som ett argument för att inte gå vidare i diskussionen om internalisering av externa kostnader. DE efterfrågade bättre incitament för att förnya fordonsflottan. DE, LT och NL betonade behovet av att kunna differentiera infrastrukturavgiften. NL, DK, IT, FI, PT, LT, IE, BG och EE var fortstatt negativ till att ta med trängselkomponenten i avgiften för att internalisera externa kostnader så länge den inte omfattar samtliga fordon. LU, BE, AT och UK ansåg tvärtemot att trängsel måste vara med. DK, LV och BG stödde ett uppskjutande av införandet av trängselkomponenten . FI menade att en försening inte är tillräcklig och löser inte heller problemen i sig. BE kunde endast acceptera ett uppskjutande på maximalt och AT och UK ville överhuvudtaget inte se någon försening. LU, DK, BE och HU uttryckte oro för att kraven i handlingsplanen blir för krångliga. HU kunde i kompromissanda gå med på villkoren, men kunde inte acceptera krav som innebär att trängselavgift inte kan tas ut om trots vidtagna åtgärder trängseln inte minskar. SI menade att handlingsplanen var en bra idé, men tyckte att den måste kopplas till kraven på öronmärkning såtillvida att om en handlingsplan upprättas enligt förslaget blir kravet på öronmärkning överflödigt. IT ville se ett krav på handlingsplan för samtliga komponenter. CY, SK, LV, PL och SE kunde stödja ORDF:s förslag i denna del. SE sade dock att det fanns andra principiella problem med förslaget. SK, RO, SI och PL var positiva till ORDF förslag att sänka taket för trängselkomponenten i bilaga IIIb. DK stödde KOM:s ursprungsförslag men kunde visa flexibilitet i en global överenskommelse. DE, MT och IE ansåg att tiden inte är mogen för ett beslut om direktivet utan att arbetet bör läggas på is tills det ekonomiska läget förbättrats. Ytterligare bördor på åkerinäringen kan helt enkelt inte accepteras. PT, NL, RO, LT, UK, BG, CY och EL sade också att man behöver mer tid för att diskutera förslaget, särskilt i ljuset av den pågående ekonomiska krisen. LU, FR, HU och SI, som stödjer förslaget, var angelägna om att nå en överenskommelse . ES, som varit en av de tydligaste motståndarna till direktivet, meddelade helt kort att man inte hade någon ändrad ståndpunkt. Avslutningsvis konstaterade KOM att debatten visat att det finns ett brett stöd för principen om att förorenaren betalar men såg att många behöver för att diskutera frågan. KOM underströk att i den fortsatta behandlingen måste ledordet vara kvalitet framför snabbt antagande. ORDF sade att fortsatta diskussioner kommer att vara nödvändiga både inom rådet och med EP. Utsikterna för CZ att avsluta behandlingen under pågående ordförandeskap såg som mycket låga och frågan kommer därför med största sannolikhet att lämnas över till SE. Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /15/EG om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (R) - Allmän riktlinje Rådet beslutade efter en kort diskussion en allmän inriktning för förslaget. ORDF hoppades att rådet genom detta kunde skicka en tydlig politisk signal till EP inför plenarbehandlingen om vikten att kunna utesluta egenföretagare från direktivets tillämpningsområde. KOM uttryckte sin tjänstvillighet att arbeta mot en kompromiss med EP och sade att reservationerna endast var av teknisk natur. DK, SI, MT och CY kunde lyfta sina reservationer. AT och EL var fortsatt kritiska till definitionen av nattarbete då de anser att de leder till sämre sociala villkor för anställda samt är negativt för trafiksäkerheten. INTERMODALA TRANSPORTER OCH TRANSPORTNÄT Meddelande från kommissionen Handlingsplan för utbyggnaden av intelligenta transportsystem i - Antagande av rådets slutsatser Rådet antog förslaget till rådslutsatser över meddelandet. ORDF meddelade att intelligenta transportsystem kommer att fortsätta att prioriteras av det tjeckiska ordförandeskapet genom behandling av det till handlingsplanen åtföljande direktivet samt vid det informella ministermötet i . SESAR: Huvudplanen för flygledningstjänst (ATM) a) Utkast till rådets beslut om godkännande av huvudplanen för det europeiska systemet för flygledningstjänsten för (*)(Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 1.2 i förordning nr 219/2007) b) Utkast till rådets resolution om godkännande av huvudplanen för det europeiska systemet för flygledningstjänsten Rådet beslutade att godkänna huvudplanen för det europeiska systemet för flygledningstjänsten för och antog ORDF:s förslag till resolution om godkännande av huvudplanen för det europeiska systemet för flygledningstjänsten. PL lade ned sin röst och lämnade ett uttalande till protokollet med innebörden att huvudplanen inte tilläckligt belyser situationen i perifera regioner och att den heller inte har en fullständig konsekvensbedömning av finansieringsaspekter under genomförande fasen. FR uppmanade också KOM att söka lösningar på det uppstådda problemet med finansiering från Eurocontrol. Yttre förbindelser Förslag till rådets beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och (*) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 80.2 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget) Rådet enades om en politisk ståndpunkt för ett övergripande luftfartsavtal . Några smärre ändringar i avtalets artikel 7(8) och luftfartskydd och i beslutet om godkännande artikel 3(4) om den gemensamma kommittén antogs liksom två mindre deklarationer och ett uttalande till protokollet, alla i dokument DS244/9. ORDF sade att undertecknande med planeras ske vid toppmötet och att ett formellt antagande kan ske så snart alla språkversioner finns klara. EL lämnade ett uttalande till protokollet om att deras författning inte möjliggör provisorisk tillämpning innan EL har ratificerat avtalet. Förslag till och rådets förordning om passagerares rättigheter vid resor till sjöss och på inre vattenvägar och ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (R) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 71 och 80.2 i EG-fördraget) - Lägesrapport/Riktlinjedebatt Rådet höll en debatt för att ge vägledning för det fortsatta arbetet med förslaget. ORDF inledde med att förklara att det aktuella förslaget har två huvudsyften, att göra sjötransporterna mer tillgängliga för personer med funktionshinder och att ge passagerare hjälp, information och i vissa fall kompensation vid försenade eller inställda transporttjänster. CZ prioriterar förslaget och tycker att rådsarbetsgruppen, för sjöfart, som på begäran av CZ arbetat under svenskt ordförandeskap, gjort stora framsteg i arbetet med förslaget och att ministrarna vid den debatt som planerats förväntades besvara frågor om rättsaktens tillämpningsområde. KOM påpekade att det är viktigt att genomföra passagerarrättigheter för alla transportsätt på så lika villkor som möjligt. Dessutom menade KOM att det är viktigt att hålla samman allra regler som gäller transporter på vatten i en rättsakt. Vid den bordsrunda bland MS som följde denna inledning ansåg CY, DE, DK, EE, EL, FI, FR, HU, IE, IT, MT, NL, PT, LV, SI och SK att inre vattenvägar borde ingå i tillämpningsområdet även om många av dem angav att reglerna måste anpassas till det aktuella transportsättet. BE, BG, ES, PL och RO ville utesluta inre vattenvägar från tillämpningsområdet eller ha dem i en separat rättsakt. En majoritet MS ville att rättsakten även ska omfatta kryssningar medan DE, EL och NL ville begränsa tillämpningen till tidtabellbunden trafik och utesluta kryssningar. En klar majoritet MS ansåg att turisttrafik och sightseeing-turer kunde uteslutas och många ansåg att särskild hänsyn måste tas till små transportörer. I fråga om geografisk tillämpning ansåg majoriteten (BE, CY, DE, DK, EE, EL, ES, FI, HU, LV, MT, NL, RO, SI, SK) att trafik mellan hamnar i gemenskapen och hamnar i tredje land skulle ingå i tillämpningsområdet. När det gäller frågan om vilka fartyg som ska omfattas var BE, BG, CY, EE, EL, ES, FI, HU, IT, MT, PL och RO av uppfattningen att lastfartyg inte ska omfattas av tillämpningen även om de befordrar passagerare ifall fartygen inte är särskilt inrättade för att även kunna ta passagerare. DE ansåg att lastfartyg som kan ta mer än 12 passagerare ska omfattas och DK, FR, NL, LV, IE och SK tyckte att alla lastfartyg skulle omfattas om de har med sig passagerare. UK gav uttryck för en mer negativ syn på hela förslaget och menade frågan om tillämpningsområde var avgörande och att det gäller att hitta en balanserad och tillfredsställande lösning på detta problem. SE svarade i sin egenskap av ordförande i arbetsgruppen inte direkt på frågorna men framförde att det var viktigt att få svar på dessa frågor innan man arbetar vidare med förslaget. CZ ORDF drog efter debatten slutsatserna att förslaget allmänt välkomnades av alla, att en majoritet ansett att förslaget borde omfatta alla typer av tjänster utom turisttrafik, att de flesta MS som yttrat sig ville ha geografisk tillämpning som omfattar hamnar i tredje land och att även lastfartyg skulle omfattas. ORDF betonade även att många MS framfört att reglerna om förseningar borde ses över. Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska Ekonomiska och och Strategiska mål och rekommendationer för EU:s sjöfartspolitik - Antagande av rådets slutsatser Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt - Meddelande och handlingsplan för att inrätta ett europeiskt område för sjötransporter utan hinder - Antagande av rådets slutsatser Rådets slutsatser antogs. Den tjeckiske ORDF valde att behandla dessa båda ärenden om rådets slutsatser med anledning av två meddelanden från KOM och tackade än en gång SE som tagit på sig arbetet att vara ordförande i rådsarbetsgruppen för sjöfart. Han betonade även att KOM:s meddelande om ett område utan hinder för sjötransporter ligger helt i linje med den övergripande prioriteringen för CZ ORDF Ett utan hinder. KOM underströk gemenskapsfaktorn i CZ:s övergripande prioritering och menade att sjöfartssektorn måste bli mer effektiv och kvalitetsmedveten för att motverka effekterna av den ekonomiska krisen. Åtgärder för att minska den administrativa bördan och få till stånd en riktig inre marknad för närsjöfarten är i nuvarande läge mycket viktiga att genomföra. Några medlemsstater uttalade sig positivt om KOM:s initiativ och om slutsatserna och ORDF kunde konstatera att det förelåg fullt stöd för att anta de föreslagna slutsatserna i båda ärendena. MÖTET MARS 2009 (KL. 10.00) Sammanfattning: Slutsatserna om tillgängligt informationssamhälle antogs utan problem. Rådet är därmed eniga om att arbetet med att öka insatserna för tillgänglighet för utsatta grupper i samhället måste fortsätta i olika former. I diskussionen om ICT, tillväxt och den ekonomiska krisen var MS eniga om att ICT är mycket viktigt som ett medel att komma ut ur den ekonomiska krisen. Diskussionen kom att handla mycket om utbyggnad av bredband, varvid MS redogjorde för sina olika planer på området. Ökade kunskaper, utveckling av offentliga ICT-tjänster och ökad tillgänglighet på landsbygd samt för SME och utsatta grupper nämndes också som viktiga faktorer i sammanhanget. nämnde explicit önskemålet om en uppföljning av det nuvarande 2010-programmet. Tillgängligt informationssamhälle - Antagande av rådets slutsatser 16830/08 222 SOC 768 COMPET 555 RECH 419 ORDF presenterade kort slutsatserna. I dessa föreslår rådet bl.a. ökad tillgänglighet av ICT för särskild behövande grupper bl.a. genom bättre design och gränssnitt. I slutsatserna kallar rådet också på att KOM ska genomföra pilotprojekt på området. På ORDF fråga om ev. olösta frågor var det inget MS som valde att ta till orda. KOM hänvisade till ministerdeklaration från konferensen om e-inclusions i . Framstegen är inte tillfredsställande. Enbart bredbandstillgång i genomsnitt och i landsbygd (?). Vissa målgrupper hamnar på efterkälken, arbetslösa, handikappade, sämre utbildade, folk på landsbygden. Vi har inte lyckats halvera gapet som vi satte upp som mål. var tillgängligheten till bredband i EU . Tillgängligheten för offentliga webbplatser är inte tillräcklig. Trots positiv utveckling, går det långsamt jämfört med . Stora skillnader mellan MS. Ta till exempel att röststyrda bankomater (för synskadade) är sällsynta. Vad gäller webbsidor svarar mot tillgänglighetskritierierna. KOM anmodas att förstärka standardisering, stöd till forskning, utbyte av erfarenheter osv. Kommissionär : KOM välkomnar rådets slutsatser. Vill förstärka dialogen med intressenterna. www-konsortet är på väg att ta till sig rekommendationerna. : Välkomnar dessa målsättningar vilka är en del av Lissabonprocessen. Vissa påtaliga resultat men det är fortfarande problem. Förbättringar sker inom utveckling av offentliga webbplatser, i utbildningssystemet samt att monopol har försvunnit inom telekom. Bredbandsutvecklingen har också gått framåt, trots detta är inte statistiken bra. Effekterna av den ekonomiska nedgången samt hur informations- och kommunikationsteknik kan öka EU:s ekonomi - Diskussion ORDF strukturerade debatten enligt tre frågor: Hur IT och bredband kan främja tillväxt och konkurrenskraft, vilka steg MS tagit för att främja bredband och vilka nationella strategier man har på området samt hur framtidens IT politik (post-i 2010) skulle kunna inkludera kampen mot krisen och potentialen hos IT. ORDF: Den ekonomiska krisen måste vi alla tackla. ICT-viktig för tillväxten. Inte minst infrastruktur på landsbygden. KOM har lagt fram ekonomisk återhämtningsplan. sparar in pengar även för företag. Tjänsterna bör vara tillgängliga oavsett vilket land man sitter i. Större konferens i hålls i frågan, t.ex. ömsesidigt erkännande av dokument. KOM: Hållbara program på medel och lång sikt är i fokus. ICT är ryggraden för vår förmåga att vara hållbara. Det handlar inte bara om infrastruktur, utan nya innovativa mjukvaror och produkter som förbättrar konkurrensförmågan. ICT är en del för att främja ökad hälsa. ICT gör oss mer miljövänliga och intelligenta transportsystem gör oss mer konkurrenskraftiga för bilindustrin. Plattformar har skapats för detta. Grunden är våra kommunikationsnät och ryggraden är våra bredbandsnät. Återhämtningsplanen och miljarden som godkändes: vi måste se till att MS får ut dem. Landsutvecklingsplaner måste finnas där ICT kommer med. V kommer med bredbandstrategi, rekommendationer för bl.a. höghastighetsnät samt statsstödsbestämmelser. Alla ska får Internet i . Bredband för alla! XX: Viktig fråga. Bredband bör vara heltäckande i . Landbygden blir mer attraktiv. Nästa generations nätverk ger högre potential. Offentliga medel ska bara utnyttjas då företagens satsningar blir för blygsamma. Reglering ska vara tillväxtorienterad. Grön ICT vill vi också ha! XX: ICT drivande kraft för tillväxten. Fokusera på fiberoptik och andra avancerade tekniker. Öppna nätverk som skapar konkurrens. Man anser att marknaden sköter detta bäst själva, men styr reglering, viss stimulans t.ex. till utbildning. ICT efter 2010: e-färdigheter och utbildning. Vi ser fram emot att SE tar upp detta under sitt ORDF. XX: Vi kan stödja strategin. Digitalt är viktigt och vi har tagit fram en digitalplan. KOM barometer ger bra indikation. Vi vet nu vad vi ska förbättra. Höghastighetsinternet viktigt, priserna bör ses över, även på global nivå. Förslag bör läggas. Glasfiberkablar måste tillåtas på kort och långsikt. Datorer bör finnas tillgängliga för dem med små inkomster. Fler aktörer för att öka konkurrens. Hänvisar till kollega: bra med konkurrens och miljötänk. Protektionism sämsta sättet att tackla problemen. XX: Viktig sektor, skapar viktiga synergieffekter. Bredband, ICT bra även för miljön. Bra meddelande från , vi minskar pappersflöden, får intelligent mjukvara och ökat distansarbete. Vi har nära samarbete med vår regioner i IT för ministeriellt ramverk där vi identifierar huvudaktörer och samfinansiering. Samfinansiering av nätverken är nödvändigt. Har avtal med 120 miljoner till dessa projekt 2009-2010 ämnar att minska den digitala klyftan och underlätta för fiberkablar osv. Innovation är en nyckelaspekt, särskilt nu under den ekonomiska krisen. Låna idéer av varandra. Återhämtningsplanen: här finns synergi effekter landsbygdsutveckling och ekonomiska tillväxt. XX: Bredbandsutveckling innebär pressade priser. Dålig penetration av bredband i landet. Försöker bygga ut i glesbygden där tillgången är 0. Har tillsatt en särskild taskforce grupp som tagit fram handlingsplan som lett fram till (?) speciallag om att underlätta investeringsprocess och tillgång. Öppen tillgång till infrastruktur. Bra med miljarden från återhämtningsplanen. behöver vi mer utbyte av praxis. XX: Måste komma ifatt övriga aktörer. 2013 ska alla ha tillgång till bredband i med hög hastighet och bra priser. Viktigt att stimulera social hållbarhet. Landsbygden ska också ha tillgång. Förbättra trovärdigheten uppkoppling. Siktar på likvärdig kapacitet som de som ligger allra längst framme. Viktigt med bra uppkoppling även i skolor och i landsbygden. XX: ICT-leder ut ur krisen. Fiberoptik leder till förbättrad hastighet, 4G. Grön teknik är ett viktigt initiativ - tackar kommissionären för meddelandet på området. Inte bara infrastruktur utan utveckling av tjänster är viktiga. Vi har vidtagit åtgärder som sett att områden inte glöms bort. Jobbar på innovativa lösningar vad gäller fiberoptik. Det gäller att skapa en inre marknad där alla får tillgång till informationssamhället och grön ICT-teknik. XX: Viktigt att vidta investeringar som främjar innovation. Ökad efterfrågan och utveckling av offentliga tjänster viktigt. Regleringsaktiviteter ska inte hindra privata initiativ. Har antagit plan för att bredband ska nå fler med både fasta och mobila nätverk. XX: Nya generationens nätverk är en strategisk prioritering. PT har satt upp ambitiösa mål och finns bred tillgänglighet. satsas 800 milj. euro till ytterligare tillgänglighet och uppkoppling av hälsovårdscentraler och liknande, samt museer och bibliotek. omfattas skolor och domstolar. Fiberoptik ska byggas in i nya byggnader. ICT viktig för att åtgärda krisen. behövs åtgärder för ekonomiska krisen som snabbt ger effekt, utbygga bredband, förstärka kunskapssamhället. Viktigt också med forskning och utveckling, nätverk, e-science, bättre ICT-ingenjörsutbildning. Där kan en ökad digitalisering ske av innehåll. Viktigt att koppla samman universitet med motsvarande i t.ex. i . SE: IT-branschen driver utveckling även i andra sektorer. Produktiviteten ökar då medarbetare får tillgång till bredband. Branschen stark i den ekonomiska krisen. ICT-ökar kvalité i vården och grupper som inte annars har lätt tillgänglighet till tjänsterna. ICT medverkar till att förbättra logistik. Harmonisering av radiospektrum och digital utdelning viktigaste frågorna i den här diskussion, vilket vi ska driva som kommande ORDF. Bra tillgång till bredband viktigt. Inte lönsamt att dra kablar till varje hus, då är trådlöst viktigt, och där kommer radiofrekvensfrågorna in. Kommer att återkomma till dessa frågor i en konferens med post i2010-frågor. XX: Digital utvecklad ekonomi viktig, offentliga tjänster. Uppföljning till i2010-programmet är viktigt. Kommunikationsinfrastrukturer med flöden viktiga. Rättsliga ramverk och kunskaper likaså. Skydd hur man ska kunna skydda personer från skadligt innehåll är viktigt. Uppföljningen till i2010 bör man beakta strategiska aspekter och inte se frågor som avskilda dagordningar. Hänvisar till en egen framtagen rapport där man tar upp bl.a. tillgänglighet. Där finns bl.a. handlingsplan för de som är uteslutna i samhället. XX: Datorisering av de offentliga myndigheterna kommer tyvärr långt ned i EU-rangordningen. Har tagit fram bredbands handlingsplan. problem på landsbygden, täckning. Regeringen finansierar på olika plan investeringar, bl.a. landsbygden. Offentlig samråd genomförs och man avser presentera ett ramverk bl.a. för att nå ut till bergsregioner. I 2010: fokusera på ICT-teknologi, tillgång till bredband för företag och personer på en decentraliserat sätt. XX: Bredbands utbyggnad är bra för att locka investeringar. Ett bra rättsligt ramverk är viktigt. Ny strategi läggs fram i landet: tillgänglighet till 2010. Mål är 2015. Vidare är målet att öka offentliga tjänster online, inklusive privata. SME:s användning av ICT måste öka. Tackar KOM för infokampanj om medvetenheten på området. XX: Tillgänglighet till bredband i områden där man inte har. Digital klyfta finns, måste informera och utbilda medborgare, t.ex. arbetslösa. Nå ut till ekonomiskt svaga. Be KOM bredda typer av program som kan vara stödberättigade så vi kan ta itu med alla typer av digitala klyftor. XX: Snabba uppkopplingar ger nya möjligheter, inte minst på sysselsättning. FI:s målsättning är att det inte ska vara längre än för medborgare till kabel/fiber uppkoppling. ICT bidrar till framtida utveckling. XX: Sektorn har stor potential men kan bli effektivare. Investeringar, både privata och offentliga, måste gå först men det handlar också om att förbättra kunskaperna. Viktiga frågor är ökad konkurrens på Internet, utveckling av glasfiber och trådlöst. kan användas till mer än det görs . Nästa generationsnätverk är en annan viktig punkt. XX: Vi bör skapa ett gemensamt digitalt område och öka bredbandstäckning. Vi måste gå vidare i , bl.a. med digitala namnteckningar. ICT kan vara stimulans på kort sikt, inte bara på lång. Målsättningen i EE är att landsbygden utvecklas genom att alla får samma högkvalitativa Internettjänster. Målet är för alla användare. Vi försöker öka efterfrågan för tjänster, genom att visa vilka tjänster som finns. ICT är också ett bra medel för att få ned administrativa bördor och där kan man göra mer, bl.a. SPAM bekämpning. XX: Medborgarna ska ha tillgång till snabba internet baserade tjänster. Det är viktigt att efterleva . Vi bör verka för att öka efterfrågan av ICT och se till att medborgarna har goda ICT-kunskaper. I landet har man utsett kommitté för att utveckla nya tjänster och öka medborgarnas kunskaperna. Är positiva till att hållbarutveckling har kommit in i debatten. XX: Nanoteknik etc viktigt.