ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
eunbil · GW0N21B1BE · 2009-01-01 00:00:00 — Godkännande av A-punktslistan Jordbruk Förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken - Rådets slutsatser Fiske om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken - Diskussion - Uttalande om de kommande stegen i utfasningen av fångst som kastas överbord - Föredragning av kommissionen
eunbil · GW0N21B1C2 · 2009-01-01 00:00:00 — 10 Utvärdering och konsekvensanalys av europeiska program för forskning Dokumentbeteckning 9615/09 RECH 140 I Förslaget Innehåll Utvärdering av forskning, och då särskilt EU:s ramprogram för forskning, är en prioritet för det tjeckiska ordförandeskapet. En konferens på temat ordnades i . En del i utvärderingsarbetet är utvärderingen av 6e. Kommissionen har låtit en panel av oberoende experter genomföra en utvärdering.. Utvärderingsrapporten har ett antal rekommendationer och konstateranden. Expertgruppen konstaterar med oro en nedåtgående trend för det industriella deltagandet. Man föreslår bl.a. att innan förslag till kommande ramprogram presenteras bör kommissionen genomföra en analys av och tydligare dokumentera skälen för att ha ett ramprogam för forskning och innovation. Vidare understryker man behovet av kraftigt förbättrade administrativa procedurer. Expertgruppen föreslår vidare att interimsutvärderingen av det sjunde ramprogrammet särskilt ska beakta förenkling av procedurer, genusfrågan samt det låga industriella deltagandet. I slutsatserna betonar ordförandeskapet bl.a. betydelsen av att effektutvärderingar regelmässigt görs av EU:s forskningsprogram. II Ståndpunkter 1. Svensk ståndpunkt Regeringen anser att kvalitet på forskning bör ha högsta prioritet. Detta avspeglas också i regeringens forskningsproposition där olika typer av kvalitetskriterier för forskningsfinansiering införs. I det sammanhanget är utvärdering och särskilt effektutvärdering värdefull. I takt med att EU:s ramprogram ökar i volym blir det mer angeläget att en effektutvärdering av detta görs. Regeringen gav 2007 i uppdrag att, tillsammans med andra forskningsfinansiärer, göra en sådan utvärdering ur ett svenskt perspektiv. Regeringen bör ge stöd till ordförandeskapets slutsatser.
eunbil · GW0N21B1C3 · 2009-01-01 00:00:00 — Forskningsinfrastruktur och det Europeiska forskningsområdets regionala dimension Dokumentbeteckning 9571/09 RECH 135 COMPET 252 99 I Förslaget Innehåll Ordförandeskapet har tagit fram slutsatser betydelsen av forskningsinfrastruktur och särskilt att dessa fördelas jämnt, bl.a. till den nya medlemsstaterna. Här spelar strukturfonderna en stor betydelse eftersom dessa kan användas för forskningsinfrastruktur i de nya medlemsländerna. Man lyfter också fram betydelsen av det arbete som arbetsgruppen för forskningsinfrastruktur, ESFRI, har för att få fram forskningsinfrastruktur på europeisk nivå. II Ståndpunkter 1. Svensk ståndpunkt Regeringen lyfter i forskningspropositionen fram betydelsen av tillgången till god infrastruktur för forskning som nödvändigt för att kunna följa den internationella forskningsutvecklingen. Centralt för vetenskaplig framgång är att skapa mötesplatser där företrädare för olika vetenskapliga discipliner kan mötas och där akademi, forskningsinstitut och näringsliv kan samverka över olika typer av gränser. Forskningsinfrastruktur kan här tjäna som en betydelsefull mötesplats för att utveckla den s.k. kunskapstriangeln (samverkan mellan högre utbildning, forskning och innovation). Tillgång till infrastruktur på europeisk nivå är viktig för alla länder. Etableringen av europeisk forskningsinfrastruktur ska baseras på vetenskaplig excellens. Utgående från denna princip måste en struktur ordnas som förmår att prioritera de olika förslaget enligt öppna och tydliga kvalitetskriterier. Den arbetsgrupp, ESFRI, som har arbetat med denna fråga har haft begränsade möjligheter att åstadkomma en prioriteringsordning. Dock har ESS i fått deras stöd. För att också möjliggöra för medlemsländer som strävar efter att bygga upp excellenta forskningsmiljöer, bl.a. med hjälp av strukturfonder, bör olika möjligheter till nätverkslösningar kunna prövas för att stärka en effektiv användning av strukturfondsmedel i detta syfte.
eunbil · GW0N21B1C4 · 2009-01-01 00:00:00 — Första stegen mot förverkligandet av Vision 2020 för det Europeiska forskningsområdet Dokumentbeteckning 9572/09 RECH 136 COMPET 253 I Förslaget Innehåll Ordförandeskapet har tagit fram ett första steg i en implementeringsplan för det Europeiska forskningsområdet, ERA, och Vision 2020. I planen betonas bl.a. betydelsen av ett snabbt genomförande av Ljubljanaprocessen, betydelsen av tydliga mål för forskningen, betydelsen av att utvärderingar av forskningsprogram genomförs liksom betydelsen av kunskapstriangeln, forskningsinfrastruktur samt forskarkarriärer och mobilitet för forskare vilket varit prioriteter för ordförandeskapet. II Ståndpunkter 1. Svensk ståndpunkt Regeringen anser att kvalitet på forskning bör ha högsta prioritet. Detta avspeglas också i regeringens forskningsproposition där olika typer av kvalitetskriterier för forskningsfinansiering införs. I det sammanhanget är utvärdering och särskilt effektutvärdering värdefull. I takt med att EU:s ramprogram ökar i volym blir det mer angeläget att en effektutvärdering av detta görs. Regeringen gav 2007 i uppdrag att, tillsammans med andra forskningsfinansiärer, göra en sådan utvärdering ur ett svenskt perspektiv. Ur regeringens synpunkt är det angeläget att den vision för det Europeiska forskningsområdet ERA, Vision 2020, implementeras . Regeringen avser i det sammanhanget att fokusera på den governance-struktur för ERA som kan behövas för att uppfylla visionen. Regeringen ger stöd till det förslag till implementeringsplan som föreslås.
eunbil · GW0N21B1CD · 2009-01-01 00:00:00 — Resultatet av konkurrenskraftsministrarnas informella möte () Återrapportering forskningsministrarna Det informella rådsmötet för forskningsministrarna var indelat i två avdelningar. diskuterades hur kunskapstriangeln bättre kan utvecklas (samverkan utbildning, forskning, innovation). Till underlag för diskussionen hade ordförandeskapet skickat ut ett antal frågor kring hur kunskapstriangeln hanteras i de olika medlemsländerna. Diskussionen inleddes med en presentation av genomförda förslag i den Tjeckiska republiken och presenterades av Professor som blivit utnämnd till tjeckisk forskningsminister. Från svensk sida presenterades de innovationskontor som i enlighet med forskningspropositionen inrättas vid några lärosäten. Flera ministrar lyfte också fram andra initiativ för att främja utvecklingen av kunskapstriangeln. Sammanfattningsvis kan man konstatera att ganska mycket görs på olika håll bland medlemsstaterna, det mesta med fokus på kopplingen mellan forskning och innovation. Inlägg lämnades också från företrädare för näringsliv, forskningsfinansiärer och universitet. Företrädare för universiteten var ordförande för , , Prof. som beskrev det dokument, Pragdeklarationen, som tagits fram som ett inspel i diskussionen om att modernisera lärosätena i . Från näringslivsföreträdaren, , BUSINESSEUROPE, lyftes problemen med att åstadkomma tillräckliga kontaktytor mellan lärosäten och näringsliv fram. diskuterades man ska främja forskarnas karriärer liksom att öka forskarmobilitet. Diskussionen byggde på ett underlag som tagits fram av och forskningsministrar. Diskussionen kom att kretsa mycket kring villkoren för forskarna och hur de ska kunna kombinera forskarkarriär och familjeliv. Bland medlemsstaterna kunde man se en skillnad mellan länder som t ex som har anställningar för forskare omfattande sociala förmåner och i länder där forskningsfinansieringen bygger mycket på s k grants. Dessa olikheter i finansieringssystem mellan olika medlemsstater leder naturligtvis till begränsning i möjligheter för forskare att flytta, bl a med hänsyn till pensionsfrågor.
eunbil · GW0N21B1D0 · 2009-01-01 00:00:00 — Några länder, däribland, SE gjorde inlägg i vilka man bekräftade bilden av som viktig samarbetspart, men även framhöll den stora betydelsen av att KOM bevarar det stora antal frågor som ordförandeskapet efter hörande av MS nu har ställt rörande den tänkta utvidgningen av samarbetet, som ett underlag för fortsatta förhandlingar. Ett par MS betonade vikten av ett samarbete med . m) Meddelande om IKT-infrastruktur inom forskningen - Föredragning av kommissionen KOM informerade om att ett särskilt meddelande kommer att beslutas av KOM och överlämnas till KKR och EP. n) Modernisering av universiteten: en uthållig finansiering av forskning - Information från kommissionen ( se även kommenterad dagordning till ). KOM underströk frågans strategiska betydelse och att man avser att återkomma till frågan i anslutning till kommande expertrapporter om resultatuppföljning för universitet. ORDF tackade MS för dagen. Enighet har nåtts, i vissa fall efter kompromisser. ORDF önskade MS fortsatt lycka till i kampen mot den ekonomiska krisen.
eunbil · GW0N21B6D4 · 2009-01-01 00:00:00 — inkl allmän ordning och säkerhet Rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) i Rubrik: Rådsslutsatser om etablerandet av ett informellt av nationella rapportörer, eller liknande mekanismer, för människohandel Dokument: 8723/3/09 REV 3 CRIMORG 63 MIGR 43 ENFOPOL 86 Ej tidigare behandlad vid samråd med . Bakgrund (inkl. syftet med behandlingen i rådet) Det tjeckiska ordförandeskapet har drivit frågan om etablerandet av ett informellt av nationella rapportörer för människohandel (eller liknande mekanismer). En nationell rapportör är en kontaktpunkt för frågan och har bl.a. ansvar för att följa utvecklingen i frågan, sprida information och samla in erfarenheter. har under processens gång fått lämna kommentarer till slutsatserna. De svenska kommentarerna har främst syftat till att begränsa texten i slutsatserna till att enbart behandla frågan om etablerandet av själva nätverket. Frågor om den nationella rapportörens närmare arbetsuppgifter bör behandlas i det nya rambeslutet om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skyddande av offer. Rådsslutsatserna ska antas. Rättslig grund och beslutsförfarande - Svensk ståndpunkt ställer sig positivt till etablerandet av ett EU-nätverk för nationella rapportörer för människohandel och kan därför godkänna antagandet av rådsslutsatserna. Arbetet med att bekämpa människohandel är en högt prioriterad fråga för och kommer att vara så även under vårt ordförandeskap. är positivt till och välkomnar initiativ till ett fortsatt arbete inom EU för att ytterligare förstärka arbetet med att motverka och bekämpa människohandel. inställning - Förslaget I förslaget till rambeslut om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skyddande av offer, som processas parallellt, uppmanas medlemsstaterna att inrätta nationella rapportörer, eller liknande mekanismer, för människohandel. Rådsslutsaterna behandlar etableradet av ett EU-nätverk för dessa rapportörer. Nätverket ska främst syfta till att rapportörerna får etablerade kanaler att utbyta erfarenheter, arbetsmetoder och information avseende arbetet mot människohandel. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa I finns en nationell rapportör för människohandel utsedd hos . Denna funktion förutsetts ingå i det föreslagna nätverket. I övrigt förutses inga förändrade regelverk eller arbetsmetoder. Ekonomiska konsekvenser Förslaget bedöms inte leda till några ekonomiska merkostnader, men skulle sådana uppstå bör de finansieras inom ramen för befintliga anslag.
eunbil · GW0N21B6D7 · 2009-01-01 00:00:00 — Rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 4 i Dagordningspunkt 17 Rubrik: Antagande av rådsslutsatser om en gemensam referensram för europeisk avtalsrätt Dokument: 9741/09 JUSTCIV 120 CONSOM 111 behandlad vid samråd med : , , samt Bakgrund (inkl. syftet med behandlingen i rådet) På avtalsrättens område finns bara enstaka inslag av harmoniserade EU-regler. De omfattande och grundläggande skillnader som finns mellan medlemsstaternas regelverk bottnar i skilda rättsliga traditioner och indelningen i olika rättsfamiljer. Enligt Haagprogrammet bör kvaliteten på EU:s nuvarande och framtida regelverk på avtalsrättens område förbättras. I detta syfte har kommissionen för avsikt att ta fram en icke bindande referensram som kan användas som ett slags uppslagsbok eller verktygslåda när befintliga gemenskapsinstrument revideras eller nya tas fram. Tankar på andra användningsområden har också funnits. Till grund för förslaget har kommissionen upphandlat en omfattande avtalsrättslig forskning. Ordförandeskapet vill vid rådet nå överenskommelse om ytterligare uttalanden om den önskade inriktningen på arbetet med referensramen. I rapportens del II anges rådets huvudsakliga inställning i fråga om vissa aspekter, nämligen behandlingen av grundläggande avtalsrättsliga principer, definitioner, modellregler, förhållandet till det föreslagna direktivet om konsumenträttigheter och den rättsliga formen för referensramen. Utkastet till rapport innehåller också i del III en rekommendation till att det ska: a) godkänna rapporten som rådets position ifråga om de grundläggande dragen hos referensramen, b) överlämna rapporten till kommissionen, och be denna beakta innehållet i sitt fortsatta arbete, c) överlämna rapporten till för kännedom, och d) notera att även fortsättningsvis regelbundet kommer att följa kommissionens arbete med referensramen. Rättslig grund och beslutsförfarande Det är f.n. oklart vilket slags instrument (om något) som referensramen kommer att utgöra. Några besked om beslutsförfarande kan därför ännu inte lämnas. Svensk ståndpunkt har redan tidigare välkomnat att rådet enas om vissa grundläggande huvuddrag hos den blivande referensramen och att rådet således agerar för att påverka inriktningen i det kommande förslaget. bör även nu stödja ambitionen att rådet, för att påverka kommissionens arbete, ska ge ytterligare uttryck för den önskade inriktningen på arbetet. De i rapporten angivna ståndpunkterna beträffande vissa aspekter hos referensramen ligger i linje med den svenska ståndpunkten. har inte någon erinran mot rapporten och kan stödja rådsslutsatserna. inställning Kommissionens arbete på det avtalsrättsliga området har uppmärksammats i ett par resolutioner. Det har då framgått att det finns visst stöd i parlamentet för avsevärt mer långtgående åtgärder, närmast tillskapandet av en gemensam europeisk civillag. Förslaget Något förslag har ännu inte presenterats av kommissionen. Det är oklart när någon form av remissunderlag kommer att presenteras. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa --- Ekonomiska konsekvenser/ Övrigt ---
eunbil · GW0N21BA6E · 2009-01-01 00:00:00 — Ekonomisk och finansiell utveckling 1. Uppdatering av det ekonomiska läget - Meningsutbyte 2. Internationella redovisningsstandarder (IFRS) - Meningsutbyte Förberedelser inför Europeisk rådet 1. Europeiskt system för finanstillsyn - Rådets slutsatser 2. Genomförandet av den ekonomiska återhämtningsplanen för (EERP) - Rådets rapport 3. Program för bankstöd - Rådets rapport 4. Internationell finansiering av klimatförändringar - Rådets slutsatser (ev.) Uppförandekod för företagsbeskattning - Arbetsgruppens rapport och rådets slutsatser 2. God förvaltning i skattefrågor - Rådets slutsatser 3. (ev.) Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, när det gäller skatteundandragande vid import - Politisk överenskommelse 4. (ev.) Moms, tekniska tillägg - Politisk överenskommelse
eunbil · GW0N21BA72 · 2009-01-01 00:00:00 — Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 9897/09 SOC 330 ECOFIN 373 EDUC 91 + COR 1 + COR 2 behandlad vid samråd med : . informerades om frågan den . Bakgrund 2008 beslutades att de integrerade riktlinjerna 20082010, ett paket inom ramen för Lissabonstrategin som innehåller både de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och riktlinjerna för sysselsättningen, ska vara giltiga och att de under de mellanliggande åren bör uppdateras i strikt begränsad omfattning. På grundval av artikel 128.2 i fördraget lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, där det föreslogs att sysselsättningsriktlinjerna bör förbli oförändrade . utformade sitt yttrande i frågan , i vilken kommittén gav stöd åt kommissionens förslag och underströk att den ekonomiska nedgången inte får innebära att medlemsländerna upphör med genomförandet av strukturreformer. Vid möte enades rådet om en allmän riktlinje beträffande förslaget, under förutsättning att detta kommer att tas upp till förnyad diskussion så snart samtliga yttranden som krävs enligt artikel 128.2 i fördraget har inkommit. ställde sig på mötet bakom inriktningen. Vid Europeiska rådets vårmöte bekräftades riktlinjepaketets giltighet. antog sitt yttrande och stödde kommissionens förslag att behålla de nuvarande riktlinjerna för sysselsättning . Ekonomiska och sociala kommittén antog sitt yttrande vid plenarmötet och stödde också kommissionens förslag. antog inget särskilt yttrande i frågan. Förslaget till beslut om riktlinjerna föranledde ingen diskussion på rådsarbetsgruppens möte och den efterföljande coreper-behandlingen . På rådsmötet förväntas rådet nå en politisk överenskommelse i frågan. Rättslig grund och beslutsförfarande Art. 128 (2) i fördraget kvalificerad majoritet (Samrådsförfarande) Svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att ställer sig bakom den politiska överenskommelsen om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik . Stabilitet och kontinuitet i riktlinjerna är viktigt. inställning antog sitt yttrande i vilket stöd ges åt kommissionens förslag att behålla de nuvarande riktlinjerna för sysselsättning . betonade också i sitt yttrande vikten av att i den kommande översynen av sysselsättningsriktlinjerna får erforderlig tid på sig att fullgöra sin samrådande funktion i enlighet med artikel 128.2 i fördraget. Förslaget innebär att riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik enligt bilagan till rådets beslut av om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik fortsatt ska gälla och ska beaktas i medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa - Ekonomiska konsekvenser - Övrigt - Rådets beslut /618/EG av om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 198, 26.7.2008, s. 4754).
eunbil · GW0N21BA73 · 2009-01-01 00:00:00 — EPSCO rådets möte dagordningspunkt 5 Förslag till rådets förordning om utvidgning av reglerna i förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr xxxx till att omfatta tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sin nationalitet inte redan omfattas av dessa bestämmelser. Dokument: 10049/09 dokument: 12166/07 SOC 287 (COM (2007) 439 final, fakta-PM 2007/2008 FPM Bakgrund Tredjelandsmedborgare omfattas genom en särskild rättsakt av reglerna i gällande förordning 1408/71om samordning av sociala trygghetssystem. En ny moderniserad förordning om samordning, förordning 883/2004 och en tillämpningsförordning till denna har antagits och för att tredjelandsmedborgare också fortsättningsvis skall kunna omfattas av samordningsreglerna krävs en ny rättsakt kopplad till den nya förordningen. Rådet har ännu inte kunnat enas om förslaget. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 63 (4) i EF. Rådet beslutar med enhällighet. Svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att stöder det tjeckiska ordförandeskapets förslag. inställning Inga synpunkter. Förslaget Rätten att behålla och ta med sig intjänade socialförsäkringsförmåner regleras ytterst i EG fördraget där de utgör en förutsättning för den fria rörligheterna för arbetstagare. Detaljerade regler för samordning mellan medlemsstaternas socialförsäkringssystem finns i förordningarna (EEG) nr 1408/71 och (EEG) nr 574/72. En moderniserad förordning är nu färdigförhandlad, förordning nr 883/2004 om samordning av sociala trygghetssystem och en tillämpningsförordning till denna som träder i kraft . Som en konsekvens av att dessa nya förordningar kommer att börja tillämpas behöver reglerna för tredjelandsmedborgare anpassas till dessa förordningar. Till tidigare förordning om tredjelandsmedborgares likabehandling fanns en bilageanteckning där två medlemsstater anmält särskilda förhållanden vad gäller omfattningen av familjeförmåner. Förslaget som det nu föreligger innehåller vissa ändringar i förhållande till detta. Bilagan har inkluderats i förordningstexten och dess recit och texten har förtydligats. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa. Förslaget innebär inga förändringar i förhållande till nuvarande regler, eftersom den svenska lagstiftningen omfattar samtliga försäkrade personer oavsett medborgarskap. Ekonomiska konsekvenser Inga kända Övrigt Vid rådsmötet emotses eventuellt en diskussion om hur likabehandlingsprincipen ska komma till uttryck i förordningen med anledning av vissa länders särskilda begränsningar när det gäller familjeförmåner då medlemsstaterna inte har kunnat enas om denna fråga i Coreper. De flesta medlemsstater har dock kunnat ställa sig bakom det föreliggande förslaget.
eunbil · GW0N21BA74 · 2009-01-01 00:00:00 — Dagordningspunkt 8 Rubrik Lika möjligheter för kvinnor och män: aktivt och värdigt åldrande Dokument 9215/09 SOC 287 +ADD 1 Bakgrund Det tjeckiska ordförandeskapet har frångått traditionen att följa upp Pekingplattformen och istället utarbetat förslag till rådsslutsatser om lika möjligheter för kvinnor och män: aktivt och värdigt åldrande. Ordförandeskapet har också utarbetat en rapport som visar den aktuella situationen för kvinnor och män i EU:s medlemsstater. Förslaget kan ses mot bakgrund av trio-samarbetets gemensamma satsning på healthy and dignified ageing. Rättslig grund och beslutsförfarande Artiklarna 2 och 3 i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, ändrade genom Amsterdamfördraget (1999), är EU:s rättsliga grund för åtgärder för jämställdhet. Där stadfästs gemenskapens åtagande om integrering av jämställdhetsperspektivet och jämställdhet mellan kvinnor och män anges som en särskild uppgift för gemenskapen och som ett övergripande mål vid samtliga uppgifter. Svensk ståndpunkt kan ställa sig bakom ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser. inställning Ej känd Förslaget Slutsatserna rör främst frågor om att förena arbete och familj, kampen mot fattigdom, tillgång till vård på lika villkor, att motarbeta åldersdiskriminering, att motverka våld mot kvinnor samt att utveckla könsuppdelad statistik. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att komma till rätta med brister på dessa områden och att där det är relevant samarbeta med parterna på arbetsmarknaden och frivilligorganisationer. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Ej relevant Ekonomiska konsekvenser Ej relevant Övrigt