eunbil · GX0N2326C9 · 2009-11-23 00:00:00 — Myndigheterna i medlemsstaterna ska ha direktkontakt med varandra och kan samråda på informell basis innan ett formellt förfarande tar vid. Ansökan görs genom ett särskilt upprättat formulär, som översätts innan det översänds. Den mottagande myndigheten har vissa möjligheter att vägra ta emot lagföringen, dels om det saknas förutsättningar att åtala gärningen på grund av att gärningen t.ex. är preskriberad eller den misstänkte är minderårig, och dels om den mottagande myndigheten bedömer att ett överförande inte skulle leda till ett effektivare förfarande och en förbättrad rättskipning. Möjlighet att konsultera Eurojust och det rättsliga nätverket i ett enskilt ärende finns. Rådet har vid sitt möte bekräftat behovet av ett instrument på området. återstår främst att finna en lösning på hur mekanismen för tillskapande av jurisdiktion ska utformas för att ett komplett utkast till ett nytt instrument ska kunna bli resultatet av det svenska ordförandeskapet. Svensk ståndpunkt Ett utvecklat samarbete kring överförande av lagföring ska ses som ett komplement till det nuvarande straffrättsliga samarbetet. Åtgärden kan vara ett alternativ till mer repressiva åtgärder, t.ex. användning av den europeiska arresteringsordern, och kan leda till en sammanförd och effektivare lagföring av brott som utreds i olika medlemsstater. Rådet har antagit ett rambeslut om förebyggande och lösning av jurisdiktionskonflikter. Rambeslutet reglerar informationsutbyte och samråd mellan medlemsstaterna när flera medlemsstater är behöriga att lagföra samma person för samma gärning. Rambeslutet berör dock endast en del av det samarbete som faller under området överförande av lagföring. Även om ett rambeslut om överförande av lagföring inte kommer att kunna antas bör arbetet i dessa frågor fortgå med nuvarande textförslag som utgångspunkt. Målsättningen är att ett formellt förslag under Lissabonfördraget ska kunna initieras. Eftersom rådet ser ett behov av att utveckla samarbetet kring dessa frågor bör arbetet fortsätta men inom ramen för det nya fördraget. När det gäller den svåra frågan i vilken utsträckning en medlemsstat bör utöka sin jurisdiktion för gärningar som begåtts utanför dess eget territorium är det mål att skapa en acceptans för att de medlemsstater som vill samarbeta fullt ut på detta område genom att utöka sin jurisdiktion i samtliga möjliga situationer ska kunna göra det, men också för att de medlemsstater som har stora grundläggande svårigheter att kunna ta det steget, får möjligheter att begränsa sitt åtagande. Människohandel (Sr ) a) Instrument för rådets rambeslut om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer för sådan verksamhet Riktlinjedebatt (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1) Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt Bakgrund Kommissionen lade fram förslag till ett nytt rambeslut om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skyddande av offer. Förslaget var tänkt att ersätta rådets rambeslut av om bekämpande av människohandel (2002/629/RIF). En första läsning av förslaget genomfördes under det tjeckiska ordförandeskapet. har under sitt ordförandeskap haft täta mötestillfällen, sammanlagt , och arbetat hårt för att driva förhandlingsarbetet framåt, vilket också lyckats väl. Vid löstes samtliga frågor som behandlades ut, bl.a. frågan om lägsta maximistraff för de allvarligaste fallen av människohandel, vissa frågor om jurisdiktion och genomförandetiden för rambeslutet. Ett par enstaka reservationer återstår att lyfta. När Lissabonfördraget träder i kraft försvinner den rättsliga grunden för att anta rambeslut. Mot den bakgrunden kommer rambeslutet att tas upp till riktlinjedebatt vid . räknar det svenska ordförandeskapet med att de återstående reservationerna kommer att lyftas, vilket innebär att enighet kommer att råda om förhandlingsresultatet. Troligtvis kommer kommissionen framöver att lägga fram ett förslag till direktiv som bygger på förhandlingsresultatet. Svensk ståndpunkt Arbetet med att bekämpa människohandel är en högt prioriterad fråga för . I arbetet mot människohandel är internationell samverkan en förutsättning för framgång och det europeiska samarbetet av central betydelse. är positivt till och välkomnar initiativ till ett fortsatt arbete inom EU för att ytterligare förstärka arbetet med att motverka och bekämpa människohandel. Detta gäller inte minst kommissionens förslag till nytt rambeslut mot människohandel. ser med tillfredsställelse att EU:s medlemsstater enats om nya, effektivare och ändamålsenliga bestämmelser i kampen mot människohandel. Det ger kommissionen en god grund för arbetet med att utarbeta ett förslag till direktiv i frågan under Lissabonfördraget och bör kunna bidra till ett snabbt antagande av instrumentet. Se vidare i bifogad promemoria. b) Åtgärdsinriktat dokument om förstärkning av EU:s yttre dimension när det gäller åtgärder mot människohandel Antagande (Offentlig överläggning enligt artikel 8.3) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska anta dokumentet om förstärkning av EU:s yttre förbindelser när det gäller åtgärder mot människohandel. Bakgrund Människohandel är en viktig fråga i EU:s yttre förbindelser. Det handlar om att stärka relationerna och samarbetet med ursprungsländer för människohandel och länder varigenom människohandeln passerar samt att utveckla samordningen inom EU för att få en bättre effektivitet i de åtgärder som vidtas. Det svenska ordförandeskapet har tagit fram ett tematiskt s.k. Action Oriented Paper (AOP) med ett antal åtgärder och rekommendationer mot människohandel som ska antas vid rådsmötet. Den bygger på tre huvudspår: Att stärka partnerskapen med tredje länder, regionala fora och internationella organisationer som en övergripande prioritering i alla relevanta sammanhang inom EU:s yttre förbindelser. AOP:n ger också utrymme för länderspecifika partnerskap som bör vara skräddarsydda. Att förstärka och förbättra samordningen på EU-nivå. AOP:n kommer at ses över regelbundet och en särskild matris över de sammanhang där människohandel tas upp kommer att tas fram. Europol kommer också att ta fram en särskild hotbildsrapport. Att vidta och utveckla åtgärder på de tre områdena förebyggande, brottsofferskydd och brottsbekämpning. Bl.a. beskriver AOP:n åtgärder för ett ökat fokus på grundorsaker, stärkande av frivilligorganisationer som visat sig göra en viktig insats för att bistå brottsoffer samt att öka antalet gränsöverskridande brottsutredningar. Svensk ståndpunkt stödjer den föreslagna handlingsinriktningen mot människohandel i EU:s yttre förbindelser. Enligt svensk mening bör EU:s många yttre förbindelser, även utanför det rättsliga och inrikes området, användas mer systematiskt i syfte att göra EU till en slagkraftig global aktör i arbetet mot människohandel. Även samordningen inom EU på området bör förstärkas. menar att EU bör lyfta fram människohandelsfrågan i internationella sammanhang och åtgärder för att ytterligare utveckla partnerskapen med tredje länder, regionala samarbetsfora och internationella organisationer. Se vidare i bifogad promemoria. 14. e-juridik (Sr ) Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport. Rådet väntas notera det arbete som gjorts och bekräfta pågående och kommande arbete med projektet. Det mest väsentliga i rapporten rör förseningen av arbetet med den s.k. europeiska e-juridikportalen. I rapporten uppmanas kommissionen att vidta alla tänkbara åtgärder för att tillförsäkra ett möjligt öppnande av portalen . Dokument 15519/09 JURINFO 131 JAI 228 JUSTCIV 21 COPEN 230 och 16331/09 JURINFO 143 bifogas. behandlad (e-juridikprojektet)vid samråd med : , , , och . behandlad (e-juridikprojektet) vid information till : , , , och inför 4-5 juni 2009 (endast skriftlig information lämnades). Bakgrund Syftet med e-juridikprojektet är att förbättra medborgarnas tillgång till rättsväsendet genom att utveckla användningen av informations- och kommunikationsteknik inom juridiken, särskilt genom att skapa en europeisk juridikportal på nätet. Vid möte antogs en handlingsplan för europeisk e-juridik. I planen anges konkreta prioriteringar och en tidplan för att utveckla e-juridiken. Av planen framgår att kommissionen ansvarar för att ta fram en första version av portalen före utgången av 2009. E-juridikportalen är tänkt att vara en one-stop-shop där användaren kan få tillgång till en stor mängd information på samtliga EU-språk om regler och förfaranden, både EU-gemensamma och nationella. är det tänkt att informationsutbytet mellan medlemsstaterna ska utvecklas så att t.ex. processuella förfaranden, såsom europeiska betalningsförelägganden, ska kunna genomföras elektroniskt via portalen. Vidare kommer - med beaktande av persondataskyddsaspekter - nationella register, såsom t.ex. insolvensregister, gradvis att sammankopplas med hjälp av portalen. Tänkta användare är såväl enskilda, t.ex. företagare och brottsoffer, som yrkesverksamma jurister. har i en rapport välkomnat e-juridikprojektet. har kommissionen anlitat IT-företaget för att bygga den första versionen av portalen. uppstod problem i samband med planerade tester av portalen. Kommissionen meddelade att inte kan leverera en funktionsduglig första version till avtalat datum. Beslut har därför fattats om att invigningsevenemanget, som planerat tillsammans med kommissionen och rådssekretariatet i , inte ska äga rum. Under ordförandeskap har det tagits fram ett dokument som fördelar ansvaret mellan kommissionen och medlemsstaterna gällande portalens innehåll och drift. Svensk ståndpunkt beklagar att e-juridikportalen inte kan invigas som planerat. I den uppkomna situationen är det viktigt att arbeta för att portalen kan driftsättas . I rapporten uppmanas därför kommissionen att vidta alla tänkbara åtgärder i syfte att så sker. Dokumentet som behandlar portalens innehåll och drift är viktigt för att försäkra att en framtida portal får ett innehåll som håller hög kvalitet. Möte i på ministernivå Godkännande av den preliminära dagordningen Informationssystemet för viseringar (Sr ) Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport. Bakgrund VIS-förordningen som omfattar bestämmelser rörande översändande och utbyte av uppgifter om viseringsansökningar inkluderande biometri (fingeravtryck och ansiktsfotografi) antogs . Driftstarten av VIS är ytterligare försenad och tidigare startdatum satt till kommer inte att kunna uppfyllas. Förseningen beror dels på problem i det centrala systemet men även på grund av enskilda medlemsstaters fördröjning vad gäller de nationella förberedelserna. Vid rådet kommer kommissionen att lämna en lägesrapport och förutsättningarna för en ny realistisk och hållbar tidplan kommer att diskuteras. Ordförandeskapet fortsätter att fokusera på att driftsätta VIS så snabbt som möjligt och verka för att minimera riskerna för vidare förseningar. Svensk ståndpunkt Driftstarten av VIS är en prioriterad fråga för . som ligger långt framme i förberedelserna för VIS nationellt anser att det är mycket viktigt att VIS inte försenas ytterligare. Se vidare i bifogad promemoria. SIS II (Sr ) Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport. Bakgrund Schengens informationssystem (SIS) är det gemensamma efterlysnings- och spaningsregister som används av länderna som deltar i . Utvecklingen av nästa generation av systemet (SIS II) pågår under kommissionens ledning sedan ett flertal år. Utvecklingen av systemet har kantats av ett flertal förseningar. genomfördes en analys- och reparationsfas för att identifiera och föreslå lösningar avseende de tekniska bristerna i systemet. Parallellt togs en modell för en alternativ teknisk lösning fram att använda om den nuvarande tekniska lösningen visade sig alltför bristfällig. Vid antogs slutsatser om SIS II som sammanfattningsvis innebar att: Utvecklingen av SIS II ska fortsätta med samma tekniska lösning utifrån den reparationsplan som tagits fram . Som en säkerhetsgaranti mot ytterligare allvarliga problem ska den alternativa tekniska lösningen behållas som en reservplan. ska en särskilt milstolpstest utföras för att bedöma om vissa vitala delar av det centrala systemet är tillräckligt stabila. Om detta milstolpstest misslyckas ska en övergång till reservplanen sättas i verket. Parallellt ska styrningen av projektet förstärkas. Dels genom att öka medlemsstaternas insyn i projektet och dels genom att klargöra och förtydliga ledningsstrukturen (det sätt på vilket kommissionen och dess leverantör utför uppdraget). Det svenska ordförandeskapets ambition har varit att genomföra rådsslutsatserna på ett effektivt sätt och på så sätt bidra till att föra SIS II arbetet framåt. De delar som kan påverkas av ordförandeskapet har gått bra. Den huvudsakliga utmaningen att planera och genomföra milstolpstestet ser ut att vara möjligt utifrån ett tekniskt perspektiv. Det är däremot mycket osäkert om testet kommer att kunna genomföras. Det är inte otänkbart att kommissionen tvingas säga upp avtalet med nuvarande leverantör. Ett sådant agerande skulle sannolikt innebära att en övergång sker till det alternativa tekniska scenariot, dvs. att utvecklingen övertas av ett annat IT-företag. I så fall kommer SIS II att bli ytterligare försenad. Det bör emellertid inte påverka kostnaderna för systemet. Svensk ståndpunkt fortsatta ambition är att arbetet med att ta fram nästa generation av SIS ska kunna avslutas på ett så smidigt sätt som möjligt med hänsyn till såväl juridiska, ekonomiska som tekniska faktorer. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om inrättande av en byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (Sr ) Riktlinjedebatt Avsikten med behandlingen i rådet Diskussionspunkt. Bakgrund I de rättsakter som inrättar och reglerar den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) och Informationssystemet för viseringar (VIS) anges att efter en övergångsperiod ska en förvaltningsmyndighet, finansierad via Europeiska unionens allmänna budget, ges ansvar för den operativa förvaltningen av systemen. Ett nytt regelverk för det Europeiska fingeravtryckssystemet Eurodac förhandlas och förväntas utformas på samma sätt som SIS och VIS när det gäller förvaltningsansvaret. Mot bakgrund av detta har kommissionen 2006-2007 genomfört en konsekvensanalys för att bedöma vilken lösning som bäst motsvarar behovet av långsiktig förvaltning av systemen SIS II, VIS och Eurodac. Den lösning som i konsekvensanalysen ansågs mest lämplig var inrättandet av en ny självständig europeisk byrå med ansvar i första hand för förvaltningen av ovanstående system, men även med potential att hantera förvaltningen av framtida gemensamma IT-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. Kommissionen antog de lagförslag som föreslår inrättande av den nya europeiska byrån. Förhandlingar om de presenterade rättakterna påbörjades under svenskt ordförandeskap . En första läsning av förslagen har genomförts. Tiden är därför mogen för ett första meningsutbyte kring förslagen även på ministernivå. Svensk ståndpunkt stödjer att förslaget förhandlas vidare med målsättningen att en byrå inrättas. behöver förslaget analyseras ytterligare innan slutlig inställning tas till dess olika delar. Se vidare i bifogad promemoria. Rådets beslut om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (Sr ) - Se ovan, dagordningspunkt 6. (R) = Rättsakt. (*) = Punkt om vilken omröstning kan begäras.