eunbil · GW0N1697EE · 2009-01-01 00:00:00 — möte i Kommenterad dagordning - enligt den preliminära dagordning som framkom vid Coreper Antagande av den preliminära dagordningen Godkännande av listan över A-punkter Inga potentiella a-punkter är kända i skrivande stund. Granskning av stabilitets- och konvergensprogram - antagande av rådets yttranden Rådet ska inleda sin årliga granskning av medlemsstaternas uppdaterade stabilitets- eller konvergensprogram. Granskningen utmynnar i ett yttrande över programmet. Ett 20-tal program kommer upp , däribland det svenska konvergensprogrammet. Utkasten till yttranden är oproblematiska och regeringen kan därför ställa sig bakom dem. Förberedelser inför Europeiska rådets vårmöte 4.1 Dokument om huvudfrågor () - antagande av KIP ska anta en uppdaterad version av (KIP) som kommer att presenteras av det tjeckiska ordförandeskapet inför mötet. En kort allmän diskussion ägde rum vid det förra Ekofinmötet baserat på ett synopsis från ordförandeskapet. Enligt detta ska fyra områden prioriteras i KIP gällande de viktigaste frågorna för : den fortsatta osäkerheten och ekonomiska nedgången , återgående till stabilitet och moderniserande av regler på finansmarknaderna, underlättandet av en snabb återhämtning för den reala ekonomin, samt hur EMU ska befrämja framgång i turbulenta tider. Avsikten är att den slutliga texten ska vävas in i Vårtoppmötets slutsatser. Regeringen stöder utkastet till KIP. 4.2 Gemensamt europeiskt budskap till G 20 Rådet ska anta en gemensam europeisk hållning inför i på regeringschefsnivå som ska presenteras vid vårmöte . Vid G20-toppmötet togs beslut om att etablera fyra arbetsgrupper som ska förbereda vårens möten med G20. EU representeras i G20 av ordförandelandet och kommissionen. uppdrog åt kommissionen och ministerrådet att förbereda EU:s position till toppmötet i . Förberedelsearbetet har skett på fyra områden i enlighet med de fyra arbetsgruppernas mandat: God reglering och förstärkt genomlysning. I finanskrisens spår har frågorna om kapital, hävstångseffekter, likviditet och redovisning aktualiserats. spelar här en central roll och denna föreslås arbeta vidare med sin revision av sammansättning och kvalitet på bankernas kapital. Regeringens ståndpunkt är att man bör analysera hur man med hjälp av regelverket kan komma till rätta med uppkomsten av alltför stora hävstångseffekter. Vidare ser regeringen fördelar med att och EU arbetar närmare varandra. För att stärka legitimiteten och trovärdigheten hos kreditvärderingsinstituten föreslås en obligatorisk registrering och förbättrad översyn av dessa. Regeringen stödjer insatserna men betonar att alla åtgärder måste ta hänsyn till rådande marknadssituation för att undvika ytterligare finansiell instabilitet. Det är viktigt att säkerställa att regleringen inte blir oproportionerligt betungande för mindre finansiella institutioner. Internationellt samarbete och främjande av de finansiella marknadernas integritet. Frågor om ökat samarbete och övervakning har lyfts fram, bland annat vill man etablera tillsynskollegier för alla stora gränsöverskridande finansiella institutioner. På förslag finns också förstärkta åtgärder mot s.k. skatteparadis som ska säkerställa att dessa ansluter sig till internationell standard för beskattning, internationellt samarbete och informationsutbyte samt föreslå lämpliga sanktioner mot dem som inte samarbetar. Regeringen är positivt till förslagen, men vill inte binda sig vid åtaganden om kollektiva eller koordinerade motåtgärder. En del av samarbetet gäller även krishantering och utbyte av information i krislägen. Regeringen betonar här att det är viktigt att myndigheterna ska ha kapaciteten att hantera kriser. Regeringar ska säkerställa att det finns förordningar på plats som ger de finansiella institutionerna legitimitet och effektivitet i sitt arbete. Reformering av IMF, och de multilaterala utvecklingsbankerna. Fokus ligger på kort sikt på att säkerställa att institutionerna har tillräckliga resurser för att svara upp mot det ökade behovet av finansiering och på medellång sikt en reformering av institutionernas styrning. G20 liksom EU anser att IMF bör få ett ökat ansvar för övervakning av makroekonomi och finansmarknader. För och de multilaterala utvecklingsbankerna fokuserar G20 och EU på förslag om hur bankerna kan stärka sitt stöd till utvecklingsländerna i ljuset av finanskrisen. Regeringen är positiv till dessa förslag men anser att diskussioner ska föras och beslut fattas i institutionernas egna styrorgan. Detta är av stor vikt för att säkerställa transparens och legitimitet i institutionernas förändringsarbete. 4.3 Länderspecifika integrerade rekommendationer - antagande av rådets rapport/rekommendationer ska anta rekommendationer avseende medlemsländernas uppföljning av de integrerade riktlinjer som fastställts inom ramen för Lissabonprocessen. Rekommendationerna ges på grundval av de uppföljningsrapporter - de nationella handlingsplaner eller reformprogram - som medlemsländerna presenterade . För föreslås - till skillnad från de flesta övriga medlemsländerna - inga rekommendationer. Den svenska ekonomin beskrivs som "robust" och det framhålls att "ekonomiska reformer håller på att genomföras". I de så kallade "points to watch", dvs. en svagare form av rekommendationer, påpekas behovet av åtgärder för att förstärka konkurrensen samt för att öka sysselsättningen framför allt bland de långtidsarbetslösa, de långtidssjukskrivna, de unga och bland personer med utländsk bakgrund. Regeringen stöder de föreslagna rekommendationerna. 4.4 Reducerade momssatser - politisk överenskommelse Rådet ska söka en politisk överenskommelse på frågan om reducerad moms på vissa tjänster. Kommissionen lämnade ett förslag till ändring av mervärdesskattedirektivet (2006/112/EG) som bl.a. innebär möjlighet för alla medlemsstater att tillämpa reducerad mervärdesskattesats på de tjänster som ingår i försöket med reducerad skattesats på vissa arbetsintensiva tjänster (det s.k. lågmomsförsöket) och på restaurangtjänster (dock inte på alkoholhaltiga drycker). Vidare föreslår kommissionen vissa tekniska justeringar av texten i mervärdesskattedirektivet. Bl.a. föreslås ett tydliggörande av texten så att det framgår att även ljudböcker i fysiskt format och inte bara traditionella tryckta böcker omfattas av möjligheten till reducerad mervärdesskattesats. Regeringen välkomnade förslaget. För vidare information, se Faktapromemoria 2008/09:FPM14. Frågan om reducerade mervärdesskattesatser togs upp vid toppmötet , som uppmanade att lösa frågan om reducerade mervärdesskattesatser inom vissa sektorer före toppmötet . Förslaget om bl.a. utökad möjlighet till reducerad skattesats i vissa delar av tjänstesektorn har behandlats av både och . Regeringens uppfattning är att det ekonomiska läget gör det mycket angeläget att en uppgörelse nås om detta förslag eftersom reducerad mervärdesskattesats på i förslaget aktuella tjänster kan främja sysselsättningen. Ordförandeskapet strävar efter att nå en politisk överenskommelse vid detta rådsmöte och regeringen delar uppfattningen att man nu bör komma till beslut. 4.5 Finansiering av klimatförändringar - rådets slutsatser Rådet ska anta slutsatser rörande EU:s syn på finansiering av den internationella klimatpolitiken. I utkastet till slutsatser betonas att privat finansiering kommer vara den huvudsakliga källan till nödvändiga klimatinvesteringarna och framhåller att marknadsbaserade styrmedel är centrala för effektiva och kostnadseffektiva svar på klimatförändringarna. Utkastet pekar även på att mekanismen för ren utveckling (CDM) har en viktig roll för att förmå i synnerhet utvecklingsländer att delta i en koldioxidmarknad, underlätta kostnadseffektiv global utsläppsminskning, samt bidra till finansiering för överföring av miljöeffektiv teknik till utvecklingsländer. Genomförandet av EU:s klimat- och energipaket kan ge stora finansiella flöden från EU till utvecklingsländerna, särskilt genom CDM. Offentlig finansiering och internationell finansiering måste enligt utkastet styras av principerna om samhällsekonomisk effektivitet, kostnadseffektivitet och rättvisa, samt vara föremål för öppenhet och sund hantering. Utkastet betonar även vikten av att använda befintliga finansiella mekanismer för finansiering av anpassningsåtgärder och vidhåller att inrättandet av nya instrument noga bör bedömas utifrån sitt mervärde till de befintliga strukturerna. Inrättandet av nya organ för att överbrygga systematiska brister bör endast övervägas om ett klart behov är uppenbart. Regeringen delar synen på finansiering av klimatpolitiken som framkommer i utkastet till slutsatser. 4.6 Minskade administrativa bördor - rådets slutsatser Rådet ska anta slutsatser rörande kommissionens tredje strategiska översyn av regelförenklingsarbetet inom EU. Den belyser hur långt arbetet har kommit med bl.a. befintlig lagstiftning och minskning av företagens administrativa bördor samt användningen av konsekvensbedömningar m.m. Den strategiska översynen indikerar i stora drag att betydande framsteg har gjorts med att förbättra lagstiftningen inom EU och att arbetet med kommissionens rullande förenklingsprogram och åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor är på rätt spår. Regeringen välkomnar översynen och kommissionens intention att identifiera hur mycket vart och ett av de 13 prioriterade rättsområdena kan bidra till att nå det övergripande 25-procentsmålet. Enligt regeringens bedömning bör regelförenklingsarbetet leda till konkreta, påvisbara positiva resultat i företagens vardag och medföra stärkt konkurrenskraft. Utkastet till slutsatser visar enligt regeringens uppfattning denna ambition och regeringens kan således stödja utkastet till slutsatser. (ev.) - allmän riktlinje Rådet ska anta en allmän riktlinje som blir rådets ståndpunkt inför förhandlingarna med . Kreditvärderingsinstituten () har fått mycket kritik för sin roll i den pågående finansiella krisen. är instituten endast delvis reglerade inom EU. De antas följa den frivilliga kod som IOSCO (Commissions) har tagit fram. De berörs även av den lagstiftning lagstiftningen som rör kapitaltäckning för finansiella institut, utan att stå under löpande tillsyn. Kommissionen antog ett beslut om ett förslag till en förordning för kreditvärderingsinstitut . Både kommissionen och vill att en reglering beträffande kreditvärderingsinstitut kommer på plats . Förslaget innebär i korthet att kreditvärderingsinstitut ska undvika och hantera intressekonflikter, registrera sig inom EU, stå under tillsyn och ha en hög grad av transparens när det gäller använda metoder och affärsmodeller. Regeringen har arbetat för en principbaserad reglering som inte inskränker investerarnas investeringsmöjligheter. Regleringen ska inriktas på de problem som man har identifierat och ska vara begränsad till användning av kreditvärderingarna i rättsligt sammanhang. Eftersom kreditvärderingsinstitutens verksamhet är global är det viktigt att se till att de finns mekanismer som möjliggör för kreditvärderingsinstitut att använda expertis från länder utanför EU. Vidare har regeringen arbetat för att tillsynsmyndigheterna inom EU inte ska kunna påverka innehållet i kreditvärderingarna, att registreringsproceduren inte blir alldeles för komplex och att tillsynen bedrivs i enlighet med den s.k. hemlandsprincip. Ordförandeskapets ambition är att nå en politisk överenskommelse vid Coreper och om det skulle lyckas blir ärendet enbart en s.k. falsk B-punkt vid . Se närmare: Fakta PM 2008/09:FPM. Prioriteringar i EU:s allmänna budget - rådets slutsatser Rådet skall anta slutsatser om vilka prioriteringar som man vill se i kommissionens kommande förslag till EU-budget . Ett förslag från ordförandeskapet om budgetriktlinjer har behandlats i rådets budgetkommitté. Det finns nu ett utkast som alla medlemsstater kan ställa sig bakom. Utkastet förväntas bli godkänt av Coreper för att sedan kunna antas av rådet . Budgetriktlinjerna innehåller en generell del där kommissionen bl.a. uppmanas respektera de finansiella ramarna 2007-2013, budgetera med tillräckliga marginaler för att möjliggöra hantering av oförutsedda händelser samt göra mer realistiska prognoser. I den sektorsspecifika delen av riktlinjerna uppmanas kommissionen att särskilt fokusera på bl.a. realistiska betalningsanslag för strukturfonderna, förbättrade prognoser för jordbruksutgifterna, respektera nivån på utgifterna för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, samt att ytterligare effektivisera administrationen. Regeringen ställer sig bakom förslaget till rådets slutsatser. Inga övriga ärenden har ännu annonserats. De fyra arbetsgrupperna är: i) Enhancing Sound Regulation and Strengthening Transparency, ii) Reinforcing International Cooperation and Promoting Integrity in Financial Markets, iii) Reforming the IMF, iv) Reforming the Development Banks.