rfr · GW0WRFR14 · 2009-10-06 00:00:00 — anledning av den helt unika information som finns om 4 0005 000 fall i En hel del anmälningar är förstås helt orimliga och felaktiga, men det ger ändå en bild av var det finns brister i det svenska samhället och borde därför utnyttjas på ett mycket bättre sätt av . Kanske kunde man till och med gå så långt att man ändrade riksdagsord- ningen och lät JO rapportera till . Därefter kunde man få en debatt Det finns dock problem även med det, för då uppstår frågan om JO ska få delta i debatten. Nej, han är ju inte ledamot av kammaren, så han bör inte få delta i debatten. Ska man få ställa frågor till honom? inte kan få göra på annat sätt än i fackutskott och liknande. det hållet kan jag tänka mig. Sedan frågades det vilka man kan kalla, och det nämndes att kal- lats personer inte bara från statsförvaltningen utan också från näringslivet. tror att jag vet vilket fall som åsyftas. Där handlade det om beskyllningar, hur man hade upplevt vad ett statsråd hade sagt, om det hade varit hot eller inte. UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 NOVEMBER 2008 BILAGA 6 2008/09:RFR14 Om man vill få reda på det ligger det förstås något i att man frågar den som påstås vara hotad, om han eller hon upplevt det så eller inte. Jag har svårt att se att det skulle vara bra med förbud mot att kalla in folk som kan belysa vad som är sant eller inte i målet. Men det är möjligt att jag behöver tänka om på den punkten. tog upp att det vilar ett stort ansvar på dem som sitter i KU och att det inte bara ska vara partipolitiskt. Så är det, och det är möjligt att det ansvaret ska vara ännu större om det är fråga om rena majoritetsregeringar. Historiskt har det dock funnits rätt starka minoritetsregeringar. Jag ska inte nämna partifärgen på dem, men det har funnits sådana i vårt land. Utan att bli alltför högtidlig är det väl närmast en moralfråga för ledamöterna i att inse att det är ett uppdrag som är lite annorlunda än de traditionella uppdragen i . Om man vill upprätthålla den funktionen och statusen har det förstås betydelse. : Låt mig skjuta in en sak. Man kan ju hamna i opposition. Vilken betydelse kan det ha för den attityden? : Jag tror att det spelar roll. Ju kortare valperioder vi har desto större roll spelar det. Under de vi hade ett parti som ledde landet var det annorlunda än nu när nästan alla vant sig vid att de under nästa period kan vara i opposition. Det är klart att det går åt rätt håll. Vad gäller det exempel som tog upp om Bildt, reservationer och sådant, har jag menat här tror jag att och jag har samma uppfattning att man självklart ska kunna rösta i den meningen i KU, det vill säga att om man inte blir överens får man ha olika förslag, och det förslag som förlorar får man givetvis reservera sig till förmån för. Frågan var närmast om man dessutom skulle följa upp det, som vi gjort , med voteringar i kammaren. Då har jag tyckt att man inte behöver göra det. När det sedan gäller detta med att skämmas för KU syftar väl på det som flera, bland annat jag, varit inne på, nämligen att det är en speciell roll att sitta i ett politiskt valt utskott och votera om något som ligger nära en rättslig fråga. Om man väl bejakat det, vilket jag nu gjort ett par under denna diskussion, får man leva med det och inte skämmas över det. frågade om man inte skulle kunna göra det bakåt i tiden. Jag tycker att man ska kunna göra det bakåt i tiden. Det kan dock bli lite konstigt i de specialfall där KU tidigare granskat ärendet, om man nu inte kan påvisa att det hänt något nytt i det. Låt mig slutligen kommentera det som ordföranden tog upp. Det Per förde fram var avsevärt elegantare och tydligare än det som jag försökt säga på några punkter. Det finns en hel del att göra för att dämpa onödiga och orimliga anmälningar, och jag tycker att ordföranden är inne på tänkbara och goda metoder, det vill säga att KU:s ledamöter i sina riksdagsgrupper bör känna ett extra ansvar för att avråda kamrater som är på hugget med något som man tycker är uppenbart orimligt. Det är en sådan sak man skulle kunna göra. Sedan skulle man från KU:s sida kunna vara tydligare och skicka tillbaka anmälningar som man inte tycker är tillräckligt preciserade och säga: Det BILAGA 6 UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 du tog upp var intressant men vi fattar inte riktigt vad du pratar om. du menar så tittar vi på det igen. : Jag tycker inte att vi har någon anledning att skämmas för KU och det faktum att det är politiker som granskar politiker. en trend, är väl ett utflöde av det, att all granskning som sker av politiker är inte oberoende och klarar inte av att verkligen sätta fingret på det som är problemet, utan vi måste ha andra instanser som sköter det. dagens revisorer var ju inte någon lyckad historia i den här motivbildningen eller de här resonemangen. Det jag försökte säga var att den stora granskningen sker i form av de all- Det är alltså folksuveränitetstanken som bär upp mitt resone- mang om dessa saker, och att det är politiker som granskar politiker, eller granskar regeringen, är ingenting konstigt och heller ingenting att skämmas Men återigen: Det måste ske med integritet, klokskap och allt det som vi talat om så att man upprätthåller respekten och anseendet för saken. När det gäller utformningen av ansökningarna tycker jag att Bo varit inne på det på ett bra sätt. Man får koppla det till vad som står i grundlagen om vad KU:s granskningsuppgift är och sedan relatera anmälan till vad avsikten med KU:s granskning ska vara. Det ska inte vara den typ av anmälan som för gjordes mot en finansminister där man frågade: Borde han ändå inte betala skatt för det här? Och sedan skulle KU granska det. väl kanske inte en av de mest lyckade anmälningarna. Jag tycker att det ska finnas möjligheter att granska också bakåt i tiden. Det kan finnas ett konstitutionellt intresse av att göra det. kanske inte ske på grund av enkel partipolitisk aktivitet. kvar några papper som gällde ett avgånget statsråd och hans skrivelse till Jeltsin; statsrådet har sedermera själv offentliggjort det vid , eller vad det nu kan ha hetat. Det var alltså en skrivelse till Jeltsin där ansåg att Jeltsin nog inte hade kontroll över hela . ganska intressant ur många synpunkter. tog också upp Kosovo. Jag talar inte för att man alltid måste vara enig. Om det slutar med enighet i KU om att det är bra med vack- ert väder har man ju inte gjort någon nytta. Då måste man i stället naturligtvis tydliggöra att det finns motsättningar ur konstitutionell synpunkt eller att man har olika syn på det. Det får klargöras, och så får man fortsätta jobba och se om man landar i någonting som kan bli mera praxisbildande än vad ett oenigt yttrande riskerar att bli. : Man kan ju ha olika uppfattning om vilket väder som är : Ja, det är klart. Den som är lantbrukare vill att det regnar : är ordet ännu friare än det har varit om någon vill säga, fråga eller påstå något. UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 NOVEMBER 2008 BILAGA 6 2008/09:RFR14 , överåklagare vid : Det var en fråga som restes här som möjligen inte fick något ordentligt svar. Jag vill därför ta upp den på nytt. Den gäller detta: Kan man förutse några reformer för att göra KU:s arbete effektivare och kanske få det att mera motsvara allmänhetens förväntningar om en tydlig, bättre och mindre politiserad granskning? Kan man göra KU:s arbete effektivare? : Man kan också gå vidare med fråga. sade att vi inte förväntar oss några sensationer från , men ni båda två har ju varit inblandade. Reformer kan vara av olika slag. De kan vara institutionella eller rent faktiska. Och jag antar att skälet till att den här promemorian har skrivits och att vi är här är en ambition att reformera KU:s arbetsformer. Vilka kommentarer har ni till fråga? : Jag kan lätt instämma i det säger. Vi har något berört det där i men menar att de grundlagsregleringar som finns räcker till för det ändamål som är avsett. Arbetsformer och processer är mer en fråga för KU självt att bestämma om. Promemorian syftar till detta. Jag tycker att det finns mycket klokt i den att ta till vara och för att kunna utveckla det här. : Jag har gett några reflexioner om saker som jag tycker borde ändras i det fortsatta arbetet, men frågan bör väl närmast ställas till dagens aktiva KU-ledamöter. Det är väl i högre grad de som kan påverka detta än några av oss som debatterar frågan. Per (): Jag tänkte att jag möjligen kunde ge en liten interiör från våra sammanträden med granskningsgruppen, där vi har touchat en del av de här frågorna. Vad gäller just själva KU-anmälan finns det ibland liknande funderingar som när det gäller motionsrätten. Alla tycker att det borde vara färre motioner, men sedan vet alla att man får stjärnor i olika lokaltidningar för hur många man skriver och ibland till och med hur bra de är. Det blir lite självspelande piano av det hela. Vi funderade lite grann vid ett av sammanträdena, om jag kommer ihåg rätt, på en idé om att ha en blankett. Det skulle då bli lite tydligare vad vi ställde för krav. Den idén förkastades nog relativt fort. är det väl inte längre blanketter som ligger på ett bord utan någonting på Internet som man fyller i, och sedan kommer det till oss. Vi var inte säkra på att den tingens ordning skulle rendera färre och klokare KU-anmälningar. Däremot var vi inne på någonting annat, som man möjligen skulle kunna se som någon typ av engelsk case law, det vill säga att vi ska titta på om vi med , , Per och andra uttalat oss i en fråga och denna fråga är nästan identisk har exempelvis ett statsråd rätt att säga si eller så utan att någon generaldirektör bums blir jätteledsen och springer och ändrar sina beslut. Det var väl en sak vi möjligen var lite mer förtjusta i, nämligen att försöka använda det KU har tyckt i en fråga förut och fråga sig om det finns något i just detta fall som gör att det är värt BILAGA 6 UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 att titta på det en gång till och annars ha det som har utvecklats i i övrigt, nämligen att man har någonting som kallas ett förenklat förfarande vid hantering av motioner. Finns det några kommentarer kring detta? : Då vill jag skicka med en fråga. Måste man verkligen be- handla alla anmälningar med samma vördnad? : Nej, det måste man naturligtvis inte! det Per säger om det här att kunna returnera och säga att vi har klarat av det här en gång tidigare. Det var det jag var inne på. Ta en interpellation och diskutera om det är intressant vad statsrådet faktiskt har sagt och om det har betydelse i sammanhanget. Blanketter eller ej kan väl vara en tyckfråga. När det gäller Internetsvar och sådant som vi har varit inne på finns det på slutet, dock kanske inte precis formulerat så, en fråga som lyder: Vill du verkligen sända det här? Det kan naturligtvis också vara något! : När vi talar om enighet och icke enighet måste vi relatera det och se på vilken nivå vi uttalar oss över huvud taget. Sedan kanske man också har skäl att fundera över hur omvärlden ser på det här. Å ena sidan har vi det här ganska tydliga Per Unckel-uttalandet, å andra sidan har vi ju också KU:s behov av respekt i alla möjliga lägen. KU får akta sig för att bli avfärdat som något slags partipolitisk cirkus. Jag vågar inte uttala mig generellt om vilket anseende KU:s uttalanden har, men det handlar väl om vilka möjligheter som finns. Om man ska ha enighet får man så att säga höja nivån och verkligen ha ambitionen att ligga ovanför Jag vet inte vad ni säger. : Jag försökte vara inne på det . Är det så att man via ärendet kommer framåt så att man får en annan konstitutionell praxis på kuppen är det värt en hel del eftergifter om formuleringar och sådant. det bara så att man är oense, så att det ena lägret är övertygat om att statsrådet har gjort fel och det andra om att statsrådet har gjort rätt, ja då får man väl bråka om det då. Men då behöver man ju inte försöka komma överens om att statsrådet har gjort halvrätt eller något sådant. Det här gäller mera de gånger det finns ett antal exempel som är nämnda i granskningsgruppens rapport som ändå gör att KU flyttar fram positionerna. Din fråga, vilket anseende KU har, får väl kanske andra svara på, men nog är det så att ett enigt KU väger otroligt tungt. De gånger man kan komma överens sätter man verkligen ned foten, och alla andra följer det. : Det beror väl också på vad man säger. Ett enigt KU som, för att säga som , bara anser att vädret ska vara vackert, säger inte så (): Hur en anmälan ska se ut är kanske ointressant efter- som vi själva kan ta över och egentligen välja den granskning vi vill göra. UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 NOVEMBER 2008 BILAGA 6 2008/09:RFR14 kan utifrån idén där faktiskt välja, både som enskilda ledamöter och naturligtvis som utskott. Jag tänkte kolla en sak med . Du nämnde någonting om att statsråden bör vara närvarande vid debatterna. Vad tycker du det skulle tillföra granskningen utifrån att vi dels som utskott har frågat och fått ganska gedigna svar på de frågor vi ställt, dels eventuellt har haft en offentlig utfrågning. Vad skulle så att säga ett statsråd tillföra vid det debattillfället, då vi som partier eller enskilda ledamöter står och debatterar betänkandet? : Om du visste vilken klok fråga det där var, för det kommer att bli en naturlig övergång till nästa pass i denna övning! : Det är en fullt befogad fråga som ställer. Min uppfattning i grunden är att det är utomordentligt dåligt med statsrådsnärvaro i kammaren över huvud taget. : Det är inte dåligt att de kommer, utan att de sällan är där! : Ja, precis. Tack för hjälpen! Det är alldeles utomordentligt när de kommer och tråkigt när de inte är där. har det varit så att jag och många andra som har tjänstgjort i har tyckt att fler borde vara närvarande. I det här sammanhanget vore det enligt min mening ett sätt att markera vikten av det hela och att det är en stor och viktig debatt som i det här fallet, om det är fråga om granskningen, rör statsrådens agerande. Åtminstone bör statsministern sitta där ! Som sagt, det här leder på ett naturligt sätt över till det andra avsnittet i det här evenemanget. Jag tackar tills vidare och Bo så väldigt mycket för era utomordentliga aktiviteter. Nästa fråga vi ska ställa oss är: Vad leder nu den här granskningen till? Vad leder mödorna till? Först ska vi få lyssna på , som har ett förflutet bland annat som rättschef i Statsrådsberedningen och därmed i hög grad har varit inblandad i den här verksamheten. Därefter har han varit regeringsråd. Mycket annat har han gjort också. : Tack för detta tillfälle att få komma till ! Jag ska uppehålla mig vid följande frågor: Hur tas granskningen emot? Hur påverkas regeringsarbetet? och jag har gjort en uppdelning mellan oss, så jag ska försöka se det huvudsakligen ur ett Statsrådsberedningsperspektiv och från ett departementsperspektiv. Jag ska uppehålla mig vid tre faser av granskningen, kan man säga. Den första fasen är att påverkan finns. Det har egentligen ingen anknytning till någon åtgärd av utskottet i ett särskilt ärende, utan det innebär att redan vetskapen i om att KU och ingående granskar verksamheten naturligtvis i hög grad påverkar hanteringen av regeringsärenden. Vi vet att de som arbetar i ställs inför mycket höga krav i olika avseenden, bland annat och kanske främst vad gäller förmågan att BILAGA 6 UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 finna konstruktiva lösningar på den mångfald av problem som möter i arbetet i ett regeringskansli. Det är klart att man då har ambitionen att tillgodose sådana önskemål från den politiska nivån i departementet. ambitionen kan naturligtvis ibland leda ut i gränsmarkerna för vad som är tillåtet från konstitutionella eller andra legala aspekter. I en sådan situation är det alltså viktigt att man ställer sig frågan: Klarar den här lösningen en granskning i KU? Jag tror att de allra flesta som arbetar i har ställts inför den frågan ett flertal tillfällen av expedi- tionschefer och rättschefer: Hur försvarar du det här förslaget i en kommande Det sades att det hade varit önskvärt det var Bo som nämnde detta att det stod en skylt på statsrådens bord med texten: KU ser dig. Det gör det ju inte, men det förekommer av och till det beror lite grann på vilket statsråd det är fråga om att det kommer påminnelser från expeditionschefer och rättschefer om att något ska i KU också. Detta är en mycket viktig påverkan och en mycket viktig effekt av KU:s verksamhet på det löpande Med detta är det sagt att KU:s verksamhet också är ett viktigt stöd för ex- peditionschefer och rättschefer, främst i deras arbete att svara för kontrollen av lagenligheten i verksamheten. KU är ett mycket verksamt medel, inte bara i förhållande till handläggarna i . Det brukar också ha god verkan på den politiska nivån. Nästa etapp som jag skulle vilja komma till är beredningen av KU- Många av er känner i stora drag till hur det går till. nas från synpunkt genom att man får en anmälan plus en promemoria, en underlagspromemoria, från KU, och ett antal frågor. kommer till rättschefen i Statsrådsberedningen som sedan skickar det vidare till ansvarigt departement och statssekreteraren där. Sedan gås det igenom där och förankras på politisk nivå. Svaret går tillbaka till SB som sedan med eventuella synpunkter och korrigeringar, eventuellt också efter beredning med andra departement som kan vara inblandade, skickar ett svar till KU. Det där kan tyckas vara en omständlig procedur, men den har faktiskt goda skäl för sig. Det ansvariga departementet är, kan man säga, mer eller mindre i en försvarsposition, och det kan naturligtvis påverka svarets utformning. vi ska komma ihåg att man från också, som jag ser det, har en lojalitetsplikt mot den granskningsuppgift som har givits KU i regerings- Detta innebär att strävan ska vara inriktad på att man ska svara med ett underlag som är fullödigt som underlag för KU:s granskning. var det på det sättet att man bara fick anmälan jämte en begäran om yttrande från KU. får man ju en utförlig promemoria och ett antal frågor, och det gör att det redan i detta skede kan visa sig att det finns skäl att över- väga ändringar i vissa rutiner i , i våra arbetsordningar eller riktlinjer, och frågor kan komma upp redan i detta skede. är ändå den tredje fasen, när vi faktiskt har ett utlåtande, ett granskningsbe- tänkande, från KU. Då kommer det naturligtvis till Statsrådsberedningen och UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 NOVEMBER 2008 BILAGA 6 2008/09:RFR14 till alla departement, och på de olika ställena anmäler man de delar som berör en på politisk nivå. Man för en preliminär diskussion: Är det någonting i våra rutiner eller på annat sätt som vi behöver ändra på i anledning av detta? Sedan sker en samlad genomgång vid expeditions- och rättschefsmötena där man för ett resonemang och kommer fram till vilka ändringar man i anledning av detta ska föreslå den politiska nivån. Sedan går arbetet vidare, man tillsätter arbetsgrupper där det behövs, och så resulterar det i eventuella ändringar i Statsrådsberedningens riktlinjer eller i arbetsordningar. Det finns flera exempel på att så har skett. Detta är som jag ser det de kanaler genom vilka KU har inflytande på arbetet i . Jag vill med detta ha sagt att jag tycker att KU- granskningen har en väldigt väsentlig betydelse för den konstitutionella disciplinen och också den administrativa disciplinen i . är det ju så att det inte bara är KU:s granskning som har denna inverkan. Det har också Lagrådsgranskningen och verksamhet. Den senare är ju ganska ny, och de har varit mycket aktiva när det gäller . Där får man ibland en känsla av att man granskas dubbelt från olika håll. Det förutsågs, när man inrättade , att det kunde bli vissa överlappningar, men man får väl komma överens och klara av detta i samråd mellan och KU. Det är klart att ska kunna tåla granskning från olika håll, men jag tycker att det ändå är angeläget att man tydligt fördelar granskningsuppgifterna mellan sig så att det inte blir dubbelkontroll. Det är faktiskt så att granskningen nu är så ingående och frågorna så detaljerade att det kräver en hel del tid och omsorg att med utgångspunkt från dem svara med ett fullödigt underlag för KU:s granskning. : Tack så mycket, ! Jag såg en annan före detta rättschef i Statsrådsberedningen nicka när du beskrev hur viktigt detta var för verksamhet. Jag undrar om KU är fullt medvetna om vilket uppseende verksamheten ändå leder till. är generaldirektör i , men var hon expeditions- och rättschef i Försvarsdepartementet. , : Tack så mycket, och tack för inbjudan! Jag ska lägga till att jag faktiskt också är generaldirektör i . : Vi kan inte ha fullständiga kommunikationstabeller på alla här. Det går inte! : Det är inte så märkligt som det låter. De två myndigheterna ska läggas ned , och det inrättas en ny myndighet , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. har jag blivit ombedd att tala lite om frågan: Vad leder KU:s granskning till? Eller: Leder KU:s granskning till någonting? Jag ska göra det utifrån BILAGA 6 UTSKRIFT AV SEMINARIET OM KONSTITUTIONELLA KONTROLLFUNKTIONER DEN 13 Som sade har vi gjort den fördelning- en mellan oss. Jag kan bara konstatera att det finns ett väldigt enkelt och entydigt svar på KU:s granskning leder till ökad kvalitet i regeringsarbetet och i Jag tycker att redan har berört detta. Frågan om att varje statsråd borde ha en skylt med texten KU ser dig på vill jag utvidga till att varje tjänsteman vid borde ha en sådan skylt på sitt skrivbord. För en expeditions- och rättschef är det naturligtvis en styrka. tiskt något av en ledstång att hålla sig till när man ska fullgöra sitt uppdrag att vaka över lagenligheten i regeringsarbetet. Jag skulle säga att granskningen naturligtvis har stora effekter och påverkar regeringens arbete och arbetet i Jag skulle kanske till och med kunna dra det så långt att jag kan säga att verksamhetsplaneringen inom ett departement faktiskt påver- kas av KU:s granskning. Då tänker jag på det arbete som KU bereder, att hålla ordning på de tillkännagivanden som har givit till regeringen. Tillkännagivandena måste naturligtvis följas upp, och hur gör man det om man inte är medveten om att de finns och ser till att de är behandlade på något sätt, antingen genom att en utredning har tillsatts eller att man ser över någon rutin eller tydliggör för en myndighet att efterfrågar någonting? är ju regeringen som ger uppdragen till myndigheterna, så det finns ingen direktlina från till myndigheterna. På det sättet kan man alltså säga att KU:s granskning faktiskt genomsyrar verksamhetsplaneringen i departe- Jag tänkte också säga någonting om den allmänna granskningen. jag kanske inte i första hand på regeringsärendena utan granskningen av Re- Jag tycker att det är en styrka att det sker en sådan granskning och att man inte bara uppehåller sig vid regeringsbesluten. Jag har ett väldigt konkret exempel på när det vid en sådan granskning kom fram frågor som: Var delegationen riktig? Var det beslut som fanns i instruktion med delegation till ett statsråd möjligt att dele- gera vidare till en tjänsteman? Detta hade då återspeglingar i arbetsordningen Vi kom vid en närmare, fördjupad analys fram till att det där nog inte var riktigt korrekt, och gjorde då naturligtvis justeringar i arbets- På det sättet leder alltså KU:s granskning till direkta effekter. Jag har också erfarenhet av granskning i samband med flodvågskatastro- fen, där det riktades kritik mot försvarsministern. Det hade sin grund i hur ärendena var fördelade mellan statsråden i regeringen och Där kom det senare vissa förtydliganden. Det var inte helt klart och inte helt enkelt att utläsa om försvarsministern verkligen hade ett ansvar för krisberedskapsfrågorna i . Det är ytterligare ett exempel på hur KU:s granskning påverkar och leder till någonting.