rfr · GW0WRFR15 · 2009-07-09 00:00:00 — Men återigen är frågan vad som bör vara demokratipolitikens målsättningar. Om ambitionen vore att stärka den politiska jämlikheten med avseende på fördelningen av politiska resurser är det mer rimligt att insatserna också pågår under andra tider än valtider. Så tycks ju också ha varit fallet med insatsen Tid för demokrati vars ambitioner var folkbildande och som inte enbart genomfördes i samband med valrörelsen. En annan pervers effekt är den som försvagar demokratin trots att demokratipolitikens målsättningar förverkligas. Demokratisatsningarna utgår från antagandet att en högre grad av väljarmobilisering inom de etablerade politis- ka påverkanskanalerna är till fördel för demokratin. En alternativ utgångspunkt är att demokratin måste växa fram underifrån. Demokrati innebär att ge röst åt dem som inte är representerade inom rådande institutioner. Från det perspektivet finns det en risk att partiernas och myndigheternas strävan mot ett ökat valdeltagande tränger ut andra former för demokratiskt engagemang och försvagar möjligheten att artikulera alternativa intressen (Blaug, 2002, s. 107). Denna radikala kritik av demokratipolitiken vilar på en empirisk och en normativ premiss.9 Den empiriska grunden för kritiken är att demokratipolitiken verkligen försvårar alternativa riktningar för politiskt engagemang. Detta är givetvis möjligt även om det ännu saknas studier som visar att så skulle vara fallet. Frågan är alltså om det finns skäl att anta att intresset för alternativa politiska riktningar minskar som ett resultat av offentliga insatser för att öka valdeltagandet. Men kritiken vilar också på ett mer svårbedömt normativt antagande, nämligen att demokratin inte bäst förverkligas genom den representativa demokratins institutioner. Ska demokratipolitiken hantera denna synpunkt måste detta ske genom att erbjuda goda argument för betydelsen av de former av politiskt deltagande som den avser att stärka. Det är nu ingen omöjlighet. Idén om politisk jämlikhet kan, som vi sett i avsnitt 2, utgöra en stabil grund för slutsatsen att det är av värde att främja ett mer jämlikt politiskt inflytande och/eller en mer jämlik fördelning av politiska resurser. Däremot kan den radikala kritiken anses träffande för uppfattningen att demokratipolitikens syfte är att stärka de politiska institutionernas legitimitet. Svaret på frågan varför just dessa former av demokrati bör stärkas kan inte vara att det är viktigt att de har ett starkt stöd i väljarkåren. Svaret måste i stället vara att de förtjänar att stärkas eftersom de till exempel anses utgöra en väsentlig komponent i ett politiskt system som eftersträvar en jämlik fördelning av politisk makt. Frågan om demokratipolitikens eventuellt perversa effekter framtvingar alltså ett förtydligande om vilka effekter det finns skäl att värdesätta. Effekterna av demokratisatsningarna i stort är avgörande när det gäller att bedöma huruvida demokratimålen har uppnåtts. Underlaget för en sådan bedömning är dock, som påpekats ovan, knappast tillfredsställande. Med utgångspunkt i befintlig kunskap kan dock slutsatsen dras att insatserna har haft marginella effekter på valdeltagandet i allmänhet som det finns belägg för att vissa projekt har lyckats öka deltagandet i lokala sammanhang. Det finns också vissa belägg för att insatserna som en positiv bieffekt har ökat kunskaperna i politik. Huruvida negativa bieffekter uppkommit som ett resul- 9 Radikal demokratiteori är i litteraturen en beteckning som används bland annat för deltagardemokratiska och/eller deliberativa demokratiteorier (se och , 2004). Avsikten här är dock endast att illustrera hur demokratipolitiken kan utmanas av andra uppfattningar om innebörden av demokrati. tat av insatserna är en möjlighet som inte studerats nämnvärt och en fråga som bör utredas mer systematiskt i samband med eventuella satsningar . En slutsats av föreliggande rapport är att det finns väsentliga skillnader mellan en politik som syftar till att maximera valdeltagandet och en politik med inriktning mot att motverka politisk ojämlikhet. Om ambitionen är att öka den politiska jämlikheten kan det vara mer angeläget att försöka stärka de politiska resurserna för vissa grupper än att uteslutande fokusera på valdeltagandet. har emellertid valdeltagandet ansetts vara en central målsättning för den offentliga demokratipolitiken; frågan som därmed bör ställas är vilka förutsättningar som existerar för att kunna påverka detta med offentlig politik. Inledningsvis ställdes tre frågor om demokratisatsningarna och den kunskap som utvärderingar och forskning etablerat. De svar som vi kunnat identifiera kan nu redovisas. När det gäller den första frågan om insatsernas inriktning kan det konstateras att riktade projekt i allmänhet bedöms som mer effektiva än allmänna informationsinsatser. Riktade insatser kan dock formuleras antingen utifrån överväganden om var insatserna förväntas få störst effekt eller utifrån en bedömning om vilka grupper som det ur demokratins synvinkel är mest angeläget att mobilisera. Frågan om insatsernas inriktning rymmer alltså en möjlig konflikt mellan effektivitet och målet att stärka den politiska jämlikheten. Det kan vidare konstateras att arbetslösa, trots demokratipolitikens explicita angivelser, inte nämnvärt varit i fokus för de insatser som genomförts. När det gäller inriktningen mot personer med utländsk bakgrund borde målgruppen preciseras ytterligare. De personer med utländsk bakgrund som deltar minst och som det torde vara mest angeläget att påverka är de som antingen saknar svenskt medborgarskap eller de som erhållit ett sådant. Den andra frågan som ställdes gällde valet av metoder för att öka valdeltagandet. Det framgår på denna punkt, både av utvärderingarna och den befintliga forskningen, att det är mer effektivt att använda sig av sociala möten än av masskommunikation. Dessutom finns det anledning att överväga möjligheten att i ökad utsträckning begagna sig av icke-konventionella metoder i kontakter med ungdomar. De internationella erfarenheterna av sådana försök visar att de kan vara framgångsrika. Behovet av anpassade metoder och budskap för insatser som riktar sig gentemot invandrargrupper kan däremot ifrågasättas. Förutom att information på det egna språket har ett värde visar erfarenheterna inga tecken på att anpassad information skulle vara mer framgångsrik än den allmänna information som används i relation till andra väljargrupper. Den tredje frågan som studerats är vilka effekter som insatserna totalt sett haft. På denna punkt visar sig underlaget för att kunna dra några slutsatser från utvärderingarna vara anmärkningsvärt magert. Utifrån befintlig kunskap är det inte möjligt att hävda att insatserna lyckats med att väsentligt höja valdeltagandet i den svenska väljarkåren. Däremot finns det uppmuntrande resultat från lokala insatser som visar att effektiva metoder är tillgängliga och att det är möjligt att uppnå resultat. Som också konstaterats ovan är det vidare en möjlighet att insatserna för att främja demokratin har som bieffekt att samhällsmedlemmarnas kunskaper i politik ökar. Detta öppnar för slutsatsen att insatserna har positiva bieffekter även om inte det övergripande målet att valdeltagandet ska öka har uppnåtts. Det finns därför skäl att inför eventuella framtida insatser mer systematiskt studera de andra effekter som demokratisatsningarna har för den enskildes möjligheter att delta i det politiska livet. , Tom, 2005. Uppföljning och utvärdering av riksdagspartiernas informationsinsatser inför Europaparlamentsvalet . : och vid . , Tom m.fl., 2007. Från Högtid till Måltid. Uppföljning och utvärdering av aktiviteten Valinformation inom ramen för regeringens Demokratisatsning 2006. : och PR vid . , och , 2004. Politisk annonsering eller nätverkande? Uppföljning och utvärdering av partiernas särskilda informationsinsatser till invandrarväljare vid val. Förvaltningshögskolans rapporter 61, : . , och , 2004. Utvärdering av demokratisatsningen inför Europaparlamentsvalet . , och , 2003. Demokrati tar tid. Utvärdering och analys av demokratiutvecklingsarbete 200002. Wohlgemuth, , och , 2007. Att nå dom därute. Uppföljning och utvärdering av särskilda informationsinsatser valrörelse. Aars, , 2005. Demokratipolitikk i norske kommuner? Addonizio, , och . , 2007. Putting the party back into politics: Results of an experiment designed to increase voter turnout through music, food, and entertainment. PS: Political Science & Politics, 40. Adman, Per och Per Strömblad, 2000. Resurser för politisk integration. rapportserie 2000:16, : . Adman, Per, 2000. Social och politisk marginalisering. Leder arbetslöshet till politisk passivitet? Svensk modell i förändring, Forskningsrapport 2000:2, : . Amnå, , 2001. Medborgarskapets dynamik: Reflektioner kring förstagångsväljare. Rösträtten , : . Amnå, , 2006. Playing with fire? Swedish mobilization for participatory democracy. , 13, 4. , , 2004. Demokratin och debatten om de utländska medborgarnas rösträtt. I Borevi, och (red.) Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet, SOU 2004:49. Bedolla, och , 2009. What do voters need to know? Testing the role of cognitive information in Asian American voter mobilization. , 37, 2. Beitz, , 1989. , , 2008. , och , 1990. The implications of nonvoting for democracy in the . , 34, 3. Bennulf, och . Utanför demokratin: Om det minskade valdeltagandets sociala och politiska rötter. Valdeltagande i förändring: forskarvolym XII, SOU 1999:132. Bennulf, , Per och , 2000. Vem bryr sig? En analys av valdeltagandet i svenska Europaparlamentsvalet . I Valdeltagande och Europaparlamentsval, SOU 2000:81. : Rådet för utvärdering av val. Blais, , m.fl., 2004. Where does turnout decline come from? Blaug, , 2002. Political Studies, 50. Burgess, m.fl. 2000. Rocking the vote: Using personalized messages to motivate voting among young adults. Public Opinion Quarterly, 64, 1. , och , 1994. I , och (red.) Väljarna i kommunalvalet. Om missnöje, misstroende och politisk kultur. Cloonan, och , 1998. : popular culture and politics. Politics, 18, 1. , och , 2004. , och , 2004. Statens väljarskola strategin för att öka valdeltagandet bland utländska medborgare i 19762002. I Borevi, och (red.) Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet, SOU 2004:49. Ds 2000:43 Begreppet invandrare användningen i myndigheters verksamhet. Ds 2003:56 Vem röstar och varför? Eldersveld, , 1956. Experimental propaganda techniques and voting behaviour. , 50, 1. , m.fl., 2006. Engaging the electorate: Initiatives to promote voter turnout from around the world. : , and electoral assistance. Franklin, , 2004. Voter turnout and the dynamics of electoral competition in established democracies since 1945. , och , 2000. The effects of canvassing, telephone calls and direct mail on voter turnout: A field experiment. , 94, 3. , , 2003. Deltagardemokrati med förhinder. I , och (red.) , , och , 2004. Demokratiutveckling i svenska kommuner. En kartläggning av vad som har gjorts. offentlig sektor (Cefos), : . Gosnell, , 1927. Getting out the vote. , och , 2001. Getting out the youth vote: Results from randomized field experiments. , och , 2008. Get out the vote. How to increase voter turnout. , och , 2004. Svenskt väljarbeteende under . Imai, , 2005. Do Get-Out-the-Vote calls reduce turnout? The importance of statistical methods for field experiments. , 99, 2 betänkande 2005/06:KU1 Utgiftsområde 1 . betänkande 2006/07:KU1 Utgiftsområde 1 . betänkande 2007/08:KU1 Utgiftsområde 1 . betänkande 2008/09:KU1 Utgiftsområde 1 . Leighly, och , 1999. Race, ethnicity, and political participation: Competing models and contrasting explanations. , 61, 4. Lijphart, , 1997. Unequal participation: Democracys unresolved dilemma. , 91, 1. , , 2009. I , och (red.) , G. och M. Marsh, 2007. Introduction: Consequences of low turnout. Electoral Studies, 26. McNulty, , 2005. Phone-Based GOTV Whats on the ? Field Experiments with , 20022003. The of Political and Social Science, 601, 1. , , och , 2007. New experiments in minority voter mobilization. A report on the votes initiative. Montin, , 2007. Mobilizing for participatory democracy? The case of democracy policy in . I Zittel, och (red.) Participatory Democracy and Political Participation. , , 2007. Medlemmar och medborgare. Föreningsdeltagande och politiskt engagemang i det etnifierade samhället. Diss., : Skrifter utgivna genom . , , 1999. Hälsan tiger still? Om vanmakt, apati och liknöjdhet i svensk politik. I Medborgarnas erfarenheter. forskarvolym V, SOU 1999:113. Nickerson, , 2006a. Hunting the elusive voter. , 5, 3. Nickerson, , 2006b. Volunteer Phone Calls Can Increase Turnout. , 34, 3. , , 2004. The mobilization solution? Face-to-face contact and voter turnout in a municipal election. , 66, 3. , , 2003. Politisk deltakelse er det så noye da? Et essay om valgets betydning. Norsk Statsvitenskapelig , 19, 3. , , 1998. Strategi för demokrati. , och , 2005. Ett avslaget val: Redogörelse för valundersökningen i samband med Europaparlamentsvalet. Pattie, C.J. och , 2003. Hanging on the telephone? Doorstep and telephone canvassing at the British General of 1997. , 33, 2. , , 2005. I , och (red.) Deltagandets mekanismer: det politiska engagemangets orsaker. , m.fl. 1998. Demokrati och medborgarskap. , och , 2004. Sjunkande valdeltagande inget problem. , DN-debatt, 4/9 2004. Plutzer, , 2002. Becoming a habitual voter: Inertia, resources and growth in young adulthood. , 96, 1. Regeringens proposition 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet. Regeringens proposition 2004/05:163 Ny vallag. Regeringens proposition 2006/07:1 Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2008/09:1 Budgetpropositionen . Regeringens skrivelse 2003/04:110 Demokratipolitik. Report on Activities and Results, 1998 Slovak Parliamentary Elections. Nadacia pre obciansku spolocnost, . , , 1946. SCB, 2002. SCB, 2007. Allmänna valen 2006. , , 2005. Parliament elections of 2004: Still second-order? West European Politics, 28, 3. , , 2003. Lokal demokrati på svenskt vis några synpunkter på demokratiforskningens problematik. Kunnallistieteellinen aikakauskirja, 1. SOU 1996:162 På medborgarnas villkor en demokratisk infrastruktur. SOU 2000:1 En uthållig Demokrati. Politik för folkstyrelse . SOU 2005:56 Det blågula strukturell diskriminering i . SOU 2007:84 Värdet av valdeltagande. , och , 1999a. Var det bättre förr? Politisk jämlikhet i under . I Medborgarnas erfarenheter. forskarvolym V, SOU 1999:113. , och , 1999b. Att bestämma sig för att vara med och bestämma: Om varför vi röstar allt mindre. I Valdeltagande i förändring. forskarvolym XII, SOU 1999:132. , , och , 2007. Participation and political equality: An assessment of large scale democracy. , , och (red.) Citizenship and involvement in European democracies. A comparative analysis. En beskrivning av ungdomars villkor. Erfarenheter från Europaparlamentsvalet. Vedung, , 1998. Utvärdering i politik och förvaltning, andra upplagan. Verba, , 2003. Would the dream of political equality turn out to be a nightmare? Perspectives on Politics, 1, 4. Verba, , och , 1995. Voice and equality. Weatherford, M. , 1992. Measuring political legitimacy. , 86, 1. Xu, , 2005. Why do immigrants participate less? The effects of immigration, education, and electoral process on Asian American voter registration and turnout. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skattekonkurrensen den Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en uppfölj- Regeringsmakt och kontrollmakt. Offentligt seminarium anordnat av Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser uppföljning av det multilaterala utvecklingssamar- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken 19952005 UTRIKESUTSKOTTET OCH MILJÖ- OCH JORDBRUKS- Offentlig utfrågning om en gasledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångs- uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar för Stock- Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva småskalig Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den konstnärliga deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag offentliga utfrågning på temat hiv/aids torsdagen (Omtryck, tidigare utgiven som 2006/07:URF4) Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en forskningsöver- Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekven- ser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot äldre, den Uppföljning av hur stormen hanterats inom transport- och Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer offentliga utfrågningar om trafikens Offentlig utfrågning om tillstånd för digital Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att låta transportsek- torn omfattas av ett system med handel av utsläppsrätter Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns klimatpå- Äldreförsörjningsstödet i dagspressen 20022007 Anpassningen av trafikens infrastruktur när klimatet förändras offentliga utfrågning på temat Tillgänglighet inom offentliga utfrågning Statlig arbetsgivarpolitik och och kulturutskottets offentliga utfrågning om och försvarsutskottets offentliga utfrågning om IT- offentliga utfrågning om kärnvapen och radio- Utvärdering av det kommunala partistödet offentliga utfrågning om de fem nationella minori- offentliga utfrågning om utvärdering av 2004 års offentliga utfrågning om godstransporter Uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet offentliga utfrågning på temat hemlöshet Uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet Fiskpopulationer i svenska vatten. Hur påverkas de av fiske, övergödning och miljögifter? Inventering av pågående forskning inom transportområdet 2008 Inventering av skatteforskare 2009 offentliga utfrågning om förhållandena i Bortförda och kvarhållna barn i internationella förhållanden Uppföljning av kvinnor intagna i kriminalvårdsanstalt offentliga utfrågning om kultur som kreativ Gasfrågan och energisäkerhet i EU:s yttre förbindelser Uppföljning av hyressättningen inom kulturområdet