rfr · GW0WRFR9 · 2009-05-01 00:00:00 — pekade i sitt betänkande på att det finns olika slag av fritidssysselsättningar och att utbudet varierar mellan anstalterna. I betänkandet refereras en genomgång som genomförde 2001 av 36 anstalters fritidsverksamhet och som visade att i stort sett samtliga hade styrketräningsredskap. Enligt genomgången bestod en övervägande del av styrketräningsredskapen av lösa vikter och andra styrkeredskap medan endast ett mindre antal anstalter hade motionscykel, löpband och ribbstol m.m. Därutöver bestod enligt samma genomgång övriga fritidsverksamheter 316Uppföljningsgruppens studiebesök vid Bryggan , . 318Kriminalvården, intervju . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR av bl.a. trädgårds- eller jordbruksarbete, promenad utomhus, seriespel och turneringar i fotboll och andra bollspel. pekade på att en ensidig muskelbyggande träning är oförenlig med kriminalvårdens uppgift att i möjligaste mån minska risken för att den intagne begår nya brott efter frigivningen. Kommittén framhöll vidare vikten av att fysisk träning framför allt riktas in på konditionshöjande aktiviteter och friskvård då den stora andelen narkotikamissbrukare bland de intagna talar för att det finns ett behov av att förbättra den fysiska konditionen och välbefinnandet.319 Kriminalvården har därefter tagit fram nya riktlinjer för träning på anstalter och i häkten. Träningsutrustningen ska främja en allsidig träning av kroppen och undvika möjligheter till överdrivet s.k. muskeluppbyggande.320 Enligt har många anstalter egna bibliotek med böcker från kommun- eller stadsbibliotek. Andra aktiviteter som erbjuds inom anstalterna är bl.a. filmvisning, kurser i t.ex. matlagning eller gitarr, motions- och frisksport samt besök och arrangemang av frivilligorganisationer och kyrkor. På någon öppen anstalt finns djurskötsel och fiske. Enligt finns på de flesta anstalter t.ex. , bordtennis och dartspel i de allmänna utrymmena. Det finns i allmänhet också någon form av träningslokal för styrke- eller konditionsträning. De flesta anstalter har inomhusplan för boll- eller racketspel, liksom grus-, asfalts- eller gräsplaner för t.ex. fotboll utomhus.321 Kriminalvårdens vetenskapliga råd gav sitt godkännande till att låta yoga bedrivas vid de verksamhetsställen som önskar och har möjlighet till det.322 Vid anstalten Ljustadalen erbjuds bl.a. kurser i batik. Då det är en öppen anstalt finns även möjlighet att ansöka om enskild utevistelse.323 I samband med utevistelser arrangeras t.ex. biobesök och ridning för en grupp intagna.324 Vid Hinseberg finns det på varje avdelning en dator som kan användas för spel eller till att göra skoluppgifter. En samlingslokal med möjlighet till filmvisning finns också samt en gymnastikhall.325 Vid samtal med en intagen uppfattas fritidsutbudet som magert och lämnar mycket övrigt att önska vad gäller kreativa sysselsättningar. I likhet med Ljustadalen arrangerar anstalten Holmängen gruppaktiviteter i samband med enskilda utevistelser. Bowling och besök i kyrkor och museer är aktiviteter som görs och som personalen ser som en social träning inför vardagslivet utanför anstalten. Därutöver erbjuds på anstalten bl.a. gym, solarium och bastu.326 Vid Hällbyanstalten förekommer ibland musik- och teateruppträdanden. Det har tidigare spelats innebandy- och fotbollsmatcher i korpserien då lag utifrån har spelat matcher mot de intagna . Det har emellertid upphört då det blev allt färre spelare utifrån som kom till anstalten. Enligt anstaltsledningen uppförde sig de intagna väl under matcherna men eventuellt kan sä- 322Runtikrim, nr . 32314 § KvaL. 324Ljustadalen, intervju . 325Hinseberg, intervju . 326Holmängen, intervju . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR kerhetsarrangemangen kring inpassering ha haft en viss inverkan på att spelarna utifrån ville delta i allt mindre utsträckning.327 Som tidigare beskrivits finns det för skötsamma långtidsdömda möjlighet att vistas vid anstalten Gruvberget där de intagna erbjuds att under öppnare former delta i kursverksamheter och att umgås med sin familj, se vidare avsnitt 6.4.2.328 Möjlighet att delta i klosterretreat har funnits för intagna män , och har drygt 800 män deltagit i någon typ av retreater som erbjudits. är det även möjligt för intagna kvinnor att delta i klosterretreat. Anstalten Hinseberg ansvarar för klosterverksamheten tillsammans med Kumlaanstalten där verksamheten bedrivs. Verksamheten vänder sig till dem som har en strafftid om lägst och som har kvar till villkorlig frigivning. Under en retreat drar den intagna sig tillbaka från de vardagliga rutinerna i leva utan tv, telefon och besök. Den lugna miljö som erbjuds i klostret ger möjlighet till meditation, reflexion och andliga övningar.329 Kortretreaten pågår med plats för åtta kvinnor . Enligt kriminalvårdschefen vid har retreaterna varit mycket uppskattade och fallit väl ut. Under 20072008 har totalt 48 kvinnor deltagit i kortretreat. har de platser som stått till förfogande för kvinnor som vill delta i kortretreat utnyttjats fullt ut. Enligt den kriminalvårdsinspektör som ansvarar för klosterverksamheten har de hittillsvarande kortretreaterna för kvinnor inte skilt sig från dem som hålls för män, och innehållet kommer även fortsättningsvis att vara detsamma för både kvinnor och män. kommer försök med långretreat att göras även för kvinnor. Då antalet intagna kvinnor i anstalt inte är så stort kan kvinnorna enligt Kriminalvården komma att erbjudas möjlighet till långretreat något mer sällan än männen.330 6.7 Hälsa och vård inom kvinnoanstalterna Enligt lagen om kriminalvård i anstalt ska en intagen som behöver hälso- och sjukvård vårdas enligt de anvisningar som ges av läkare. Om den behandling som behövs inte kan genomföras inom anstalten bör den allmänna sjukvården anlitas.331 327Hällby, intervju . 328Gruvberget, 2008. 329Kriminalvården, Informationsblad om klosterverksamhet för långtidsdömda kvinnor. 330Hinseberg, telefonsamtal och Klosterverksamheten vid Kumla, telefonsamtal . 33137 § KvaL. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Som tidigare nämnts prioriteras för ASI-utredning misstänkta narkomaner, klienter där en kontraktsvård har bedömts vara lämplig, samt klienter som önskar delta i behandlingsverksamhet. Den från ASI-data sammanställda statistiken ger därför företrädesvis en rättvisande bild av narkomaner. Narkomaner har definierats som de som i intervjuskattning på en skala från 0 till 9, där 0 betyder inga problem, har skattat sitt problem med narkotika som 4 eller högre.332 Av den nationella ASI-statistiken som avser samtliga klienter som utretts under 2003september 2008 framgår att av kvinnorna uppgav att de hade kroppsliga skador som påverkade deras livsföring. Motsvarande siffra för männen var . En femtedel av kvinnorna och av männen angav att de var smittade av hepatit B. Andelen som var smittade av hepatit C var av kvinnorna och av männen. En knapp tredjedel () av kvinnor- na och en dryg femtedel () av männen uppgav att de regelbundet använde läkemedel.333 I en studie som baseras på en undersökning av ett urval intagna 1997 konstateras att risken för värk är större för intagna kvinnor då av kvinnorna och av männen uppger att de har detta.334 På Hinseberg finns en sjukvårdsenhet med sex platser som är en riksresurs för somatisk och psykiatrisk omvårdnad för intagna kvinnor. Personaltätheten är högre på sjukvårdsenheten är vid de andra avdelningarna och där finns också en arbetsterapeut. På Hinseberg finns en läkare och en tandläkare . Vid Ljustadalen finns en halvtidsanställd sjuksköterska som bl.a. delar ut medicin, mäter blodtryck och lägger om bensår. Läkarresursen vid anstalten består av en läkare som är psykiater och som kommer till Ljustadalen cirka . I övrigt använder anstalten vårdcentralen i de fall som intagna t.ex. behöver få gynekologiska undersökningar genomförda eller prova ut vissa typer av mediciner. Eftersom det är vanligt med olika typer av gynekologiska besvär hos de intagna kvinnorna har flera av kvinnoanstalterna anställt sjuksköterskor som är vidareutbildade till barnmorskor. Bland annat har Färingsö en sjuksköterska/barnmorska anställd som särskilt uppmärksammar den fysiska hälsan. Även Hinseberg har anställt en barnmorska, bl.a. eftersom det är vanligt med gynekologiska besvär hos kvinnorna, och det förekommer att intagna är gravida.335 Enligt resultaten av en enkätstudie avseende intagna kvinnor på motivations- och behandlingsplatser ansåg av kvinnorna att de inte hade tillräckliga möjligheter att få tillgång till sjukvård eller läkarvård. 332Kriminalvården, e-brev . 333Kriminalvården, e-brev . 334Nilsson (2002). 335Hinseberg, intervju . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR En dryg fjärdedel uppgav sig vara nöjda med tillgången. Knappt hälften tyckte inte att de hade tillräckliga möjligheter till friskvård. Vid samtal med intagna under uppföljningen uppger flera att de väntar in i det längsta med att söka sjukvård utanför anstalten då ett sådant besök räknas som en lufthålspermission vilken man är mån om att kunna använda vid andra tillfällen. Av samtliga kvinnor som genomgick ASI-utredning inom mellan 2003 och uppgav att de upplevt psykisk misshandel tidigare i livet vilket kan jämföras av männen. När det gäller fysisk misshandel tidigare i livet, uppgav två tredjedelar av kvinnorna och av männen att de upplevt detta. Av kvinnorna uppgav att de upplevt sexuell misshandel tidigare i livet, vilket kan jämföras av männen. Resultaten från ASI-utredningarna visar således på att kvinnorna, enligt vad de själva uppgivit, har varit betydligt mer utsatta för samtliga tre typer av våld och övergrepp än männen.336 En sammanställning av uppgifter från samtliga personer som genomgått ASI- utredning inom t.o.m. visar att allvarliga självmordstankar och försök att begå självmord tidigare i livet var betydligt vanligare bland de utredda kvinnorna än bland männen. norna uppgav att de gjort ett eller flera försök att begå självmord tidigare i livet, vilket kan jämföras av männen.337 Ett annat förekommande problem bland anstaltsintagna kvinnor rör ätstörningar.338 Av samtliga kvinnor som Kriminalvården har ASI-utrett uppgav , jämfört av männen, att de haft ätstörning tidigare i livet. I samband med uppföljningsgruppens besök på Färingsö beskrev personalen att anstaltsvistelsen för kvinnor liksom män för många är ett tillfälle där de intagna får möjlighet att så att säga äta upp sig. För kvinnorna, som ofta har en helt felaktig kroppsuppfattning, innebär detta att de själva tycker att de är tjocka när de uppnått normalvikt. Enligt personalen skulle det behövas tillgång till dietist ute på kvinnoanstalterna. När det gäller utvecklingen av den psykiska hälsan bland anstaltsintagna kvinnor visar en studie avseende samtliga intagna kvinnor som frigavs respektive 2002 att Kriminalvårdens personal bedömde att av de intagna 1992 hade haft problem av psykiatrisk/psykologisk karaktär under anstaltsvistelsen. hade personalen bedömt att hade problem av psykiatrisk art medan av kvinnorna bedömdes ha behov av psykologkontakt.339 336Kriminalvården, e-brev . 337Kriminalvården, e-brev . 338Swahnberg och (2007). 339Kling och (2004). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Enligt en av de anställda vid har andelen intagna kvinnor med psykiska problem ökat . Något statistiskt belägg för påståendet finns inte, men det är en gemensam uppfattning inom personalen att andelen kvinnor med dubbeldiagnoser har ökat och utgör en svårhanterlig grupp.340 Psykiatrisk vård på anstalterna Av samtliga klienter som ASI-utreddes inom t.o.m. uppgav av kvinnorna och av männen att de inte hade något hjälpbehov för psykiska problem. Enligt personalens skattningar var det dock ungefär en fjärdedel av kvinnorna och av männen som inte hade behov av hjälp för sina psykiska och känslomässiga problem.341 För att möta kvinnornas behov av hjälp för psykiska problem erbjuder kvinnoanstalterna olika typer av vårdinsatser. Vid Ljustadalen finns det inte någon anställd psykolog. I stället har anstalten arbetat med att eftersträva en bra terapeutisk miljö. kommer en extern terapeut till anstalten som erbjuder de intagna enskilda samtal. I uppföljningen har personal och intagna vid Ljustadalen framfört att detta uppskattas mycket av de intagna och att de tider som finns till förfogande hos terapeuten alltid är fullbokade. I de fall som psykolog ändå kan behövas får dessa behov tillgodoses genom primärvårdens resurser. Kostnaderna får i dessa fall täckas av högkostnadsskyddet. Enligt personalen vid Ljustadalen har det dock visat sig vara svårt att få hjälp från primärvården då intagna har haft akuta behov. En överenskommelse med primärvården skulle enligt personalen kunna underlätta i dessa fall. Den öppna mansanstalten Holmängen, som besöktes under uppföljningen, använde i likhet med Ljustadalen primärvårdens resurser i de fall som intagna behövde vård. Vid Färingsö finns både psykolog och en konsult som arbetar med att stärka de intagnas självkänsla.342 Till Hinseberg kommer en psykiater . kommer även en psykoterapeut till anstalten. står för kostnaderna för psykoterapeuten. Det förekommer även att samma stiftelse bekostar långtidsterapi för intagna. Även Kriminalvården bekostar terapiinsatser, bl.a. korttidsterapi. Enligt resultaten av en enkätstudie avseende intagna kvinnor på motivations- och behandlingsplatser uppgav av kvinnorna att de var missnöjda när det gällde möjligheten till samtal med psykolog eller kurator. Ungefär en tredjedel () av kvinnorna uppgav att de var nöjda med de möjligheter till detta som fanns.343 I en forskningsstudie konstateras att umgänget mellan klient och personal bygger på ett relationsorienterat förhållningssätt med en maktasymmetri som innebär att klienten alltid är den underordnade. Enligt forskarna betyder detta att klienten i en samtalssituation måste tänka strategiskt och hålla tillbaka vissa saker som skulle kunna användas emot dem i andra sam- 340Hinseberg, telefonsamtal . 341Kriminalvården, telefonsamtal . 342Kriminalvården (2006b). 343Bjerke och (2004). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR manhang, vilket innebär en begränsning i personalens möjligheter att kunna hjälpa och stötta klienten. Enligt forskarna är kvinnornas önskemål om att få professionell hjälp utifrån för att bättre kunna hantera sina erfarenheter av övergrepp mycket viktigt och dessutom rimligt.344 I samband med uppföljningsgruppens besök på Färingsö berördes frågan om de intagna kvinnornas användning av läkemedel och psykofarmaka. Då en hög andel av de intagna på Färingsö är missbrukare och många har inlett sitt missbruk redan innebär det enligt anstaltspersonalen att kvinnorna har använt drogerna för att döva eller slippa uppleva olika sorters känslor under större delen av livet. Enligt personalen är det viktigt för rehabiliteringen med en restriktiv användning av psykofarmaka och att kvinnorna i stället ges stöd så att de kan tillåta sig att uppleva och konfrontera olika känslor i stället för att döva dem. Enligt personalen kan dock en klient som genomgår avgiftning behöva psykofarmaka. Kriminalvården redovisar statistik avseende läkemedelsanvändande. Av den redovisade läkemedelsstatistiken framgår att det inte finns några strukturella skillnader mellan förskrivningen av läkemedel vid kvinnoanstalter och mansanstalter. Av den redovisade statistiken framgår att mängden definierade dygnsdoser (DDD) av psykofarmaka har ökat något . Detsamma gäller även för centralstimulerande läkemedel. Det finns dock inte några tydliga skillnader mellan kvinnoanstalter och mansanstalter när det gäller förskrivningen av psykofarmaka och centralstimulerande läkemedel.345 6.8.1 Allmänt om utslussning I syfte att minska risken för att en intagen återfaller i brott och för att även i övrigt underlätta den intagnes anpassning till samhället finns fyra särskilda utslussningsåtgärder som Kriminalvården kan tillämpa där en intagen beviljas vistelse utanför anstalt. -utökad frigång. 344Swahnberg och (2007). 345Kriminalvården (2008c). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Den genomförda utslussningsreformen innebär en utvidgning av möjligheterna till utslussning där bl.a. fler intagna missbrukare ska kunna få vård på behandlingshem före den villkorliga frigivningen . En annan förändring är inrättandet av s.k. halvvägshus. Frigång innebär att den intagne utanför anstalten utför arbete, deltar i undervisning eller utbildning, får behandling eller deltar i särskilt anordnad verksamhet. Frigång får beviljas den som har behov av introduktion i arbetslivet eller i annan verksamhet som kan främja en stabil tillvaro efter frigivningen, om det inte finns någon beaktansvärd risk för att han eller hon kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig.346 Vårdvistelse är en typ av utslussningsåtgärd som innebär att en intagen med behov av vård eller behandling mot missbruk eller annat beroendeförhållande som kan antas ha samband med brottsligheten beviljas vårdvistelse i ett hem för vård och boende med behandlingsverksamhet eller i familjehem. Vårdvistelse får beviljas om det inte finns någon beaktansvärd risk för att den intagne kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig.347 ersätter vårdvistelse de tidigare s.k. § 34-placeringarna. Införandet av vårdvistelse innebär att de tidigare formella krav som fanns för § 34-placering sänktes. Dels ställs i lagen inte längre något krav på särskilda skäl för att bevilja vårdvistelse, dels har ett förtydligande av utgångspunkten för riskbedömningen gjorts genom den nya formuleringen om det inte finns någon beaktansvärd risk. Genom reformen har beslutsordningen ändrats så att besluten om vårdvistelse flyttats från övervakningsnämnden till Kriminalvården. Den målgrupp som halvvägshus riktar sig till är personer som avtjänar långa straff och står inför villkorlig frigivning, men som inte har behov av vårdvistelse eller har de förutsättningar som krävs för att bli beviljade utökad frigång. Vistelse i halvvägshus innebär att den intagne är placerad i ett av Kriminalvården kontrollerat hem som är anpassat för att ge intagna särskilt stöd och tillsyn. Utslussning via halvvägshus innebär att en intagen, under eget ansvar, vistas i en miljö som är öppnare än den som finns i en öppen anstalt men får del av det stöd och den hjälp som Kriminalvården och andra myndigheter kan erbjuda. Den intagne får dock inte ha något påtagligt vård- eller behandlingsbehov. Den intagne bör vara placerad i öppen anstalt när vistelsen i halvvägshus påbörjas. Vistelsen förenas med omfattande kontroll 34655 § KvaL. 34756 § KvaL. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR (t.ex. med fotboja) och regelbunden personalnärvaro. Den intagne bör också ha genomfört permission med övernattning utan anmärkning. Utslussning via halvvägshus kan vara lämpligt för personer som t.ex. saknar bostad eller inte är redo att vistas i sin bostad utan stöd. Andra personer som har blivit aktuella för vistelse i halvvägshus är de som uppfyller alla kriterier för att bli beviljade utökad frigång i det egna hemmet, men delar bostad med målsäganden och därför inte kan vistas där. Den intagne får inte vistas utanför halvvägshuset annat än på särskilt bestämda tider. Vistelse i halvvägshus får beviljas den som har behov av särskilt stöd eller kontroll, om -minst halva strafftiden, dock , har avtjänats, -det inte finns någon beaktansvärd risk för att han eller hon kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig och -han eller hon utför arbete, deltar i undervisning eller utbildning, får behandling eller deltar i särskilt anordnad verksamhet.348 Utökad frigång innebär att den intagne under kontrollerade former avtjänar verkställigheten i sin bostad genom intensivövervakning med fotboja. Genom att systemet med utökad frigång syftar till ökad flexibilitet finns dock möjlighet att avlägsna fotbojan . Under den utökade frigången kan den intagne utföra arbete, delta i undervisning eller utbildning, få behandling eller delta i särskilt anordnad verksamhet. Utökad frigång får i enlighet med lagen om kriminalvård i anstalt349 beviljas under förutsättning att -minst halva strafftiden, dock , har avtjänats, -det inte finns någon beaktansvärd risk för att den intagne kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig, -han eller hon har tillgång till bostad och -han eller hon utför arbete, deltar i undervisning eller utbildning, får behandling eller deltar i särskilt anordnad verksamhet. Kriminalvården beslutar om tillstånd till en utslussningsåtgärd och om vilka villkor som ska gälla vid denna. Kriminalvården beslutar även om upphävande av ett tillstånd till frigång. Kriminalvårdens beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol.350 34857 § KvaL. 34958 § KvaL. 35068 § KvaL . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Upphävande av ett tillstånd till vårdvistelse, vistelse i halvvägshus eller utökad frigång Beslut om att upphäva ett tillstånd till vårdvistelse, vistelse i halvvägshus eller utökad frigång fattas av en övervakningsnämnd efter en anmälan av Kriminalvården. Övervakningsnämnderna, som leds av lagfarna domare, får också självmant ta upp frågan till prövning. Har frågan kommit upp om att upphäva ett tillstånd till vårdvistelse, vistelse i halvvägshus eller utökad frigång, får Kriminalvården upphäva tillståndet i avvaktan på övervakningsnämndens prövning. Frågor om att upphäva ett tillstånd till en utslussningsåtgärd prövas av den övervakningsnämnd inom vars verksamhetsområde det frivårdskontor där den intagne är inskriven är beläget. Om det finns särskilda skäl, får en annan övervakningsnämnd pröva sådana frågor.351 beslut överklagas hos . består av fem ledamöter samt ersättare som utsetts av regeringen. Ordföranden ska vara eller ha varit innehavare av domarämbete.352 beslut får inte överklagas.353 Kriminalvårdens beskrivning av situationen års utslussningsreform På uppdrag av regeringen lämnade Kriminalvården en särskild redovisning av arbetet med att förbättra förberedelserna för de intagnas frigivning samt hur hinder för den stegvisa utslussningen identifieras och undanröjs. I Kriminalvårdens redovisning angavs bl.a. följande hinder för stegvis utslussning.354 -Korta strafftider. -Individrelaterade faktorer, som missbruk och psykiska störningar. -Otillräckligt antal och mindre gynnsamt belägna platser för utslussning. -Brister på specialplatser för vissa mindre klientgrupper, som kvinnor och unga män. -Brister i verkställighetsplaneringen. Enligt har ett antal åtgärder vidtagits med anledning av de konstaterade problemen med brister på specialplatser för kvinnor. Förutom har även Färingsö fått flera öppna platser. Jämfört med 2005 finns nu ytterligare 24 öppna platser, vilket ska ha lättat på trycket betydligt. Några fler anstalter är inte planerade. Kriminalvården pekar även på att halvvägshus är något som har tillkommit men att det där inte har inrättats några platser för kvinnor då det redan finns väl fungerande halvvägshus och behandlingshem i privat regi för kvinnor. De privata alternativen sägs också ha den fördelen att där kan en intagen ha möjlighet att ta med sina barn.355 3517072 §§ KvaL. 35237 kap. 4 § BrB. 353Lagen om kriminalvård i anstalt, § 79. 354Kriminalvården (2007b). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR