rfr · GX0WRFR3 · 2009-12-21 00:00:00 — Förutom projekten nedan, se även nr 48 Kvinnor med funktionshinder som utsatts för våld och samhällets bemötande av dem som brottsoffer. Pågående projekt och forskningsprogram 30 En mänskligare demokrati? Handikappolitiken i svenska kommuner Kommunerna uppvisar stor variation i LSS-tillämpningen. Syftet med projektet är att förklara variationen i kommunernas LSS- tillämpning. Beror den på skillnader i behov, så som LSS är tänkt att fungera, eller finns det andra förklaringar? LSS-tillämpningen verkar i huvudsak verkar vara behovsstyrd. Det är naturligt att kommuner, som tidigare haft vårdhem för utvecklingsstörda, har en större LSS-volym liksom att personer med funktionshinder blir kvar i utflyttningskommuner. Dessutom finns det andra förklaringar, varav en del kan ha politiska implikationer. Exempelvis verkar tillgängligheten vara sämre i kommuner med stora landytor. Det finns lokala kulturer med högre benägenhet att söka och bevilja stöd. En större benägenhet att söka stöd finns också i kommuner med lågt s.k. humant kapital (många gamla, lågt utbildade, arbetslösa, med dålig hälsa). Slutligen verkar kommuner med långvarigt vänsterstyre vara generösare än andra. Däremot har projektet inte kunnat bekräfta stats- PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 vetaren teori att kommuner med samlingsregering är generösare än andra. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutas . Finansiär: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: , , (projektledare) och , samtliga statsvetenskapliga institutionen, . 31 Från psykisk sjukdom till handikapp Välfärdssystemet och de psykiskt funktionshindrade Vårt förhållningssätt till gruppen psykiskt funktionshindrade har förändrats dramatiskt under . Det har skett en avmedikalisering av psykiatrin i den meningen att den institutionsbundna vården och omsorgen har minskat i omfång genom att de slutna institutionerna i stort sett avvecklats. En annan förändring är att det har skett en handikappisering av dessa grupper genom att konsekvenserna i vardagen av funktionshindret beaktas allt mer. Ett tredje inslag är en ny betoning på social integration och normalisering av levnadsvillkoren för personer som anses ha psykiska problem. Denna utveckling mot ett mer socialt synsätt kom till tydligt uttryck psykiatrireform, som innebar att kommunerna fick ett väsentligt större åtagande för de psykiskt funktionshindrades boende, sysselsättning, fritid och rehabilitering som landstingens verksamhet skulle renodlas till vård och behandling. Syftet är att belysa hur kommunerna översatt reformintentionerna till praxis. I vilken mån har stabila strukturer och arbetsformer utvecklats inom kommunernas socialpsykiatri när det gäller socialt stöd, rehabilitering och arbete åt målgruppen? Hur genomgripande är den förändring i synsätt på gruppen psykiskt funktionshindrade som vi ovan beskrev i termer av en förskjutning mot ett mer socialt synsätt? Har nya former för att klargöra psykiskt funktionshindrades behov (som inte i förväg tar sin utgångspunkt i myndigheternas etablerade stödinsatser) utvecklats med syftet att de ska kunna leva ett liv som alla andra? 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Resultaten visar att lokala politiker ofta har svårt att prioritera insatser för personer med psykiska funktionshinder; verksamheten kläms mellan den ofta stora äldreomsorgen och den strikt lagreglerade handikappomsorgen. I mindre kommuner är socialpsykiatrin ofta integrerad med individ- och familjeomsorg. Personer med psykiska funktionshinder får då konkurrera med andra grupper som gör anspråk på SoL- och LSS-insatser. LSS-ärendena tenderar ofta att få hög prioritet och psykiskt funktionshindrade är inte i majoritet där. Servicestrukturen vad gäller socialt stöd och rehabilitering förefaller främst utformad för att passa en historisk målgrupp bestående av personer med schizofreni och psykossjukdomar och inte en yngre generation med mer varierande psykiska funktionsnedsättningar, t.ex. med inslag av neuropsykiatriska problem. Det sätt som särskilda boenden och dagliga verksamheter är organiserade på återspeglar snarare ett omsorgsperspektiv än ett medborgarperspektiv som fokuserar på rehabilitering och delaktighet i samhällslivet. Samverkan mellan olika myndigheter förekommer men involverar sällan arbetsmarknadsmyndigheterna. Det faktum att välfärdssystemet i hög grad är sektoriserat innebär att lokala förhållanden får ett stort genomslag i hur nationella policyer översätts till lokal praktik. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: (projektledare), , , , , och , FoU . 32 Rättssäkerhet för människor med funktionshinder En studie av handläggningen i samband med tillämpningen av SoL och LSS i tre kommuner Att vara beroende av bistånd enligt SoL eller stöd och service enligt LSS innebär för den enskilda individen att han eller hon är beroende av kommunen. I förhållande till kommunen är den enskilde den svagare parten och tillämpningen av SoL och LSS lämnar utrymme för maktutövning som inte alltid överrensstämmer med den enskildes intressen. Utgångspunkt för projektet är att rättssäkerhet i detta sammanhang bör användas som en PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 motvikt till kommunernas maktutövning och fungera som skydd för individen och hans eller hennes intressen så som de kommer till uttryck i SoL och LSS. Syftet är att undersöka den enskildes rättssäkerhet i samband med den kommunala tillämpningen av SoL och LSS. Fokus riktas mot handläggningen och dess faktiska förhållanden och problem i samband med att SoL och LSS tillämpas. Förhoppningen är att kunna bidra med kunskap om den enskildes rättsliga ställning samt kunskap om hur den enskildes rättsliga ställning, ur ett rättssäkerhetsperspektiv, kan stärkas. Inom ramen för projektet studeras ca 300 kommunala ärenden. Projektet har ännu inte gett några resultat. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet kommer att avslutas . Finansiär: och . Utförare: och (projektledare), båda juridiska institutionen, . 33 Förstudie kring utredningsstöd med barnperspektiv vid LSS- handläggning Delar av har utredningsstöd som är tänkta att främja barnperspektiv. Individ och familjeomsorgen har möjlighet att använda sig av modellen BBIC (Barns behov i centrum) som ett verktyg för att dokumentera, följa upp och utvärdera de insatser som görs av kring barn som far illa. BBIC syftar till att stärka barns ställning i den sociala barnavården. Många kommunledningar och socialchefer vill att hela deras sociala verksamhet ska använda BBIC med tillhörande IT-stöd och rutiner. Men det finns svårigheter när man ska använda modellen kring insatser för barn med funktionshinder. LSS bygger på andra grunder och det är inte möjligt att använda samma utredningsmall. Syftet med projektet är att undersöka behovet av ett särskilt utredningssystem anpassat för handläggning av stöd till familjer med barn med funktionsnedsättning. Följande frågor är centrala: Hur utreder LSS-handläggarna barnets behov av insatser och hur följs dessa insatser upp? 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG läggarna behöva för typ av utredningsstöd för att bättre kunna bedöma barnens behov? Projektet är en förstudie och ska inte ge några mätbara effekter utan göra en lägesbeskrivning av som sker vid LSS-handläggning och komma med förslag på hur denna kan utvecklas. Projektet kommer att utmynna i en rapport med rekommendationer som ska kunna användas för ett vidare arbete på nationell nivå. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: uppgift om tid för projektslut saknas. Utförare: , Akademin för utbildning, kultur och kommunikation, . Kontaktuppgifter 075-247 36 29 34 Kommunala normbildningsprocesser med avseende på möjligheten för personer med psykiska funktionshinder att komma i åtnjutande av LSS-insatser Personer med psykiska funktionshinder har tidigare endast delvis omfattats av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). I studien undersöks huruvida den oklara rättighetskonstruktionen påverkar handläggande och beslutsfattande avseende personer med psykiska funktionshinder. Studien avser att kartlägga normbildningsproceesser i ett antal kommuner, avseende i vad mån personer med psykiska funktionshinder erhåller LSS- insatser. Projektet har ännu inte gett några resultat. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: uppgift om tid för projektslut saknas. Finansiär: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: och (projektledare), båda rätts PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 sociologiska enheten, . Kontaktuppgifter 046-222 88 10 Avslutade projekt och forskningsprogram 35 Att förverkliga rättigheter genom personlig assistans Personlig assistans infördes som en del av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). I studien undersöks på vilka sätt en juridisk och individuell rättighet, som personlig assistans för människor med omfattande funktionshinder, kan förverkligas. Syftet är att undersöka hur förverkligandet av rättigheter kan ske främst genom lagstiftning men också i praktiken med utgångspunkt ifrån rättighetens konstruktion. Resultaten från studien visar att en social rättighet som personlig assistans är formad av det sammanhang och den tid den skapas i. Utformningen är också beroende av vilka intressenter som medverkar. En del av rättigheten personlig assistans är utformad som en juridisk rättighet och är i rättslig mening stark. Olika normer om innehållet i rättigheten visar sig på rättslig nivå och i praktiken. Grundläggande handikappolitiska intentioner om rättigheten har påverkat praktiken och visar sig i denna som något ursprungligt och unikt. Rättigheten kan i denna mening förstås som förverkligad, även om den i stor utsträckning visar sig vara starkare som idé än som praktik. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: och . Utförare: , enheten för socialt arbete, och (projektledare), , . 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG 36 Inflytande och självbestämmande i insatsen personlig assistans enligt LSS och Inflytande över det egna livets övergripande beslut och självbestämmande i vardagslivets små dagliga beslut är grundläggande för full delaktighet i samhällslivet. Detta är även en del av handikappreformens uttalade mål. I LSS betonas brukarinflytandet i lagens alla stödinsatser i såväl förarbeten som lagtext. Studiens syfte är att beskriva och förstå möjligheterna till inflytande i processen för att erhålla assistans och möjligheterna till självbestämmande i vardagslivet då man har assistans. Resultaten visar att i ansöknings- och utredningsfasen är många brukare beroende av andra (handläggare, anhöriga) för att få stöd för att tillvarata sin rätt till inflytande. Hinder för inflytande är framför allt funktionsnedsättningen i sig, men också okunskap om rättigheter och organisation. Ett gott bemötande, stöd av kunniga personer och delaktighet i planeringen av insatsen är faktorer som ger möjlighet till inflytande. Studien visar att brukaren uppfattar sig ha betydligt mer inflytande i planeringen av insatsen då det handlar om personlig assistans än då det handlar om hemtjänst eller annat bostöd. Brukarens möjlighet till inflytande ökar med längre erfarenhet och ökad kunskap. Personlig assistans beskrivs genomgående som en insats som underlättar individens inflytande i planeringen av vardagens ramar. Graden av självbestämmande är framför allt beroende av relationen till assistenten och huruvida brukaren utvecklar fungerande strategier för självbestämmande. Självbestämmandets villkor dikteras också av graden av funktionsnedsättning. Resultaten reser frågan om målgruppen för personlig assistans. LSS blir närmast en paradox när individen inte har förutsättningar att leva upp till den aktiva och ansvartagande brukarroll som förutsätts i lagtext, förarbeten och av insatsens organisation. Människor med svåra funktionsnedsättningar utan företrädare riskerar en större utsatthet. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: Sociorama, kommun och . Utförare: och (projektledare och handledare), båda och socialt arbete (IVOSA), PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Kontaktuppgifter 0470-76 70 03 37 Uppföljning av LSS-reformen Implementering av LSS- reformen Den svenska handikappolitiken reformerades 1994 genom tillkomsten av LSS och som rättighetslagstiftning. beslutade då också att konsekvenserna av reformen (inklusive relationen SoL/LSS) skulle följas upp, vilket skedde genom att engagerade olika forskare. utvärdering av presenterades 1997 i en särskild rapport och 1998 i bokform. På eget initiativ är detta projekt en uppföljning av reformen med publicering i bokform 2005. Syftet är att utvärdera och följa upp LSS-reformen i ett tioårigt perspektiv. Här berörs bl.a. reformens innehåll från utredning, förslag, beslut och genomförande, lokal organisering och implementering av reformen och vad som händer med personer med funktionshinder som får SoL men inte LSS, överklagande till förvaltningsdomstolar och verkställighet av länsrätternas domar och beslut. Reformens konstruktion har lett till tolkningssvårigheter, som i sin tur lett till förändringar i lagen och ofta nya oklarheter. Förklaringen ligger i att det handlar om två rättsliga välfärdsmodeller (SoL och LSS) i kombination med valfrihet i lokal organisering och att flera huvudmän är inblandade. Implementeringen har skett på olika sätt i de studerade kommunerna. Detta beror på valfrihet i organiseringen och olika synsätt i kommunerna. Brist på legitimitet i kommunerna gör att den kommunala budgeten blivit alltmer styrande. Normbildningsprocesser äger rum på olika arenor vilket skapar oklarheter för handläggare och beslutsfattare. Brister i verkställigheten av LSS (lagtrots och domstolstrots) kvarstår under hela den undersökta perioden. Man kan inte dra slutsatsen att tillkomsten av LSS direkt orsakat en försämring för de personer som hänvisats till insatser enbart enligt SoL, däremot har insatserna ökat betydligt mer för dem som gått över till LSS-insatser. På har utvecklingsmöjligheterna kvalitativt och kvantitativt sett därför försämrats för dem som enbart har insatser enligt SoL, oftast i form av hemtjänst. 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: projektet avslutades . Finansiär: (19961997) och egen lokal finansiering (2004 2005). Utförare: (projektledare), sektionen för hälsa och samhälle, , , , , , juridiska institutionen, och , rättssociologiska enheten, . 38 Stöd i hemmet En jämförelse mellan personer med psykiska funktionshinder och personer med utvecklingsstörning (eng. originaltitel Support in housing A comparison between people with psychiatric disabilities and people with intellectual disabilities) avvecklades institutionerna för personer med psykiska funktionshinder och personer med utvecklingsstörning i . bor och lever personer med psykiska funktionshinder och personer med utvecklingsstörning i samhället och har rätt till samma stöd och service som övriga medborgare. De kan dessutom ansöka om kompletterande stöd och service. Nuvarande lagstiftning betonar jämlikhet i levnadsförhållanden och delaktighet i samhällslivet för alla medborgare. Detta ses som en demokratifråga. Bostaden är en viktig komponent för människors upplevelse av livskvalitet. forskning indikerar brister i boende och stöd i vardagslivet för personer med psykiska funktionshinder. Det finns en allmän uppfattning om att personer med olika funktionsnedsättningar har olika tillgång till särskilda boenden och stöd i bostaden, även i . Syftet med projektet är att jämföra boendesituationen för två grupper (personer med psykiska funktionshinder och personer med utvecklingsstörning) som ofta är beroende av stöd och hjälp i vardagslivet. Dessutom undersöks om det finns könsrelaterade skillnader i boendeform och stöd och hjälp i de två grupperna. Resultaten synliggör skillnader i samhällets insatser till de två grupperna. Personer med psykiska funktionshinder hade mer begränsad tillgång till särskilda boendeformer och stöd i vardagslivet jämfört med personer med ut- PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Skillnaden i stöd och hjälp mellan de två grupperna kan inte förklaras med gruppernas olika behov av stöd och hjälp. Personer med psykiska funktionshinder har fler ouppfyllda behov än personer med utvecklingsstörning Resultaten visar få skillnader mellan kvinnor och män med psykiska funktionshinder. Likaså finns få könsrelaterade skillnader inom gruppen personer med utvecklingsstörning. Däremot syns skillnader mellan kvinnor med psykiska funktionshinder och kvinnor med utvecklingsstörning, liksom mellan män med psykiska funktionshinder och män med utvecklingsstörning. Typ av funktionsnedsättning är mer avgörande än kön för individernas behov av stöd och hjälp i vardagslivet men också för om behoven tillgodoses eller inte. Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: uppgift om tid för projektslut saknas. Finansiär: uppgift saknas. Utförare: (projektledare), , och , , . Kontaktuppgifter 076-817 17 75 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG Två av intervjupersonerna har lämnat synpunkter som särskilt berör äldreomsorg. I kommentarerna berörs bl.a. skapandet av en äldrevårdslag och förutsättningarna för valfrihet inom äldreomsorgen. SoL och hälso- och sjukvårdslagen Problembeskrivning: Personal inom äldreomsorgen arbetar inom såväl SoL som hälso- och sjukvårdslagen, ibland med samma brukare eller patienter. Detta skapar otydlighet om vem som har vilket ansvar. Det behövs även mer forskning om hur lagarna passar ihop. Möjliga åtgärder: Genom att samla all lagstiftning om äldre i en lag skulle omsorg och primärvård kunna föras samman och kontinuiteten i vårdkedjan förbättras. Möjliga åtgärder: Ett alternativ till en äldrevårdslag vore om målformuleringarna i SoL kunde förstärkas genom att ges en formulering liknande den i LSS. VAF vård av förälder Problembeskrivning: Biståndsbedömarna begär oftare att anhöriga ska hjälpa äldre på olika sätt (även omvårdnad) och åberopar då ibland formulering att makar ska stödja varandra. Här kan komma att bli en konflikt mellan socialrätt och familjerätt. Möjliga åtgärder: Man skulle kunna införa en rätt för anhöriga att få ersättning för vård av förälder på samma sätt som man kan få tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn VAF som en analogi till VAB. Problembeskrivning: Valfrihetslagen (LOV) motiveras med att brukaren ska ha ökat inflytande. Ökat handlingsutrymme för brukaren i form av att verkligen kunna påverka sin vardag förutsätter dock ökat handlingsutrymme för dem som utför omsorgen. Skilda paragrafer för försörjningsstöd och omsorg Problembeskrivning: Alla beslut om stöd enligt SoL fattas enligt samma paragraf. Det är olyckligt att ekonomi och omsorg kopplas ihop eftersom det förekommer att man gör ekonomiska prövningar vid beslut om hjälp till äldre på samma sätt som man gör vid beslut om försörjningsstöd. PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 Förhållandet mellan SoL och hälso- och sjukvårdslagen berörs av Senior 2005 i betänkandet SOU 2003:91 Äldrepolitik för framtiden, där fyra olika sätt att lagreglera vård och omsorg om äldre presenteras. Behovsbedömning av stöd behandlas närmare i Ds 2009:18 Behovsbedömning av annat än ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen där ekonomisk prövning vid alla ansökningar om bistånd avvisas. fattade beslut (bet. 2008/09:SoU19 Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående) om att ändra i SoL så att kommunerna ska inte bör erbjuda hjälp till anhöriga. Pågående projekt och forskningsprogram 39 Omsorg i omvandling Vardagsliv, organisering och välfärdspolitik Forskningsprogrammet anlägger ett underifrånperspektiv på de pågående förändringarna av den svenska äldreomsorgens styrningsidéer, resursfördelning och organisering. Programmet omfattar ett antal sammankopplade projekt som fokuserar på de olika parter som berörs av äldreomsorgens förändringar. Det övergripande syftet är att analysera de planerade och oplanerade konsekvenserna av dessa policyförändringar, när de sammantagna visar sig i vardagen för de personer som är närmast berörda: omsorgsbehövande gamla människor, deras närstående och omsorgspersonal. I flera projekt kontrasteras äldreomsorgen i mot andra länders äldreomsorg och även mot andra omsorgsformer (barnomsorg och omsorg om personer med funktionshinder). Arbete med projekten inom programmet pågår. En bok som presenterar flera av de pågående projekten har publicerats (i omsorgens vardag, red. , , 2009). Studierna belyser bl.a. anhörigomsorgens omfattning bland yngre och äldre personer med omsorgsbehov och visar att anhörigas omsorgsinsatser har ökat , såväl som ersättning för utebliven hemtjänst bland personer med mindre omfattande omsorgsbehöv och som komplement till en hemtjänst som inte ses som tillräcklig bland äldre med omfattande hjälpbehov. De flesta äldre föredrar framför att få hjälp av barnen och det är betydligt fler äldre som får anhörigas omsorg än som föredrar det. Anhörigomsorg är särskilt omfattande bland personer med låg utbildning och personer födda utanför . Utbildningsnivå har betydelse också för tillgången till personlig assistans bland yngre med omfattande hjälpbehov: högutbildade får personlig assistans i situationer där lågutbildade får hjälp från . Dessa resultat väcker frågor om handläggningen av insatser enligt socialtjänstlagen och LSS. Finns det en tillräcklig medvetenhet bland beslutsfattare och tjänstemän 2009/10:RFR3 PROJEKTKATALOG om vikten av att aktivt erbjuda välfärdstjänster på ett sådant sätt att de är i praktiken tillgängliga för alla sociala grupper? Projekttid, finansiär och utförare Projekttid: programmet avslutas . Finansiär: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Utförare: , , , , , , (projektledare), , , samtliga , ; , och , samtliga , , son-Lappalainen och , båda , ; . , Akademin för hållbar samhälls- och teknikutveckling, ; , , ; , sektionen för Hälsa och Samhälle, ; , EGV Fonden och , Nova, . Avslutade projekt och forskningsprogram 40 Konstruktionen av övergrepp och missförhållanden inom äldreomsorgen som sociala problem (eng. originaltitel Constructing abuse and mistreatment of elderly people as social problems) Övergrepp och andra missförhållanden som drabbar äldre har i olika sammanhang beskrivits på mycket skilda sätt. När det gäller missförhållanden inom äldreomsorgen kan samma incident beskrivas som ett bevis på att vårdyrket är undervärderat och att det saknas resurser inom äldreomsorgen, som ett bevis på att olämplig personal jobbar med de gamla, som ett bevis på att politiker sviker de gamla som byggt landet och satsar pengarna på ovärdiga ändamål eller som ett bevis på hur det går när välfärden säljs ut till vinstdrivande intressen. Denna olikhet i perspektiv har stor betydelse för hur samhället väljer att agera för att lösa problemet. Syftet med projektet är att studera och förstå förekomsten av olika problemversioner avseende övergrepp och andra missförhållanden som drabbar äldre. I detta innefattas såväl övergrepp mot äldre i hemmet som missförhållanden PROJEKTKATALOG 2009/10:RFR3 inom formell äldreomsorg. Inom ramen för detta diskuteras bl.a. frågan om hur uppmärksammade missförhållanden ska hanteras. Ett huvudresultat från studien är att problemet med vårdskandaler i stor omfattning formulerats på ett sätt som inte ställer äldre omsorgstagare eller äldre i allmänhet i fokus. Analysen frilägger en intressant skillnad i hur problemet med missförhållanden inom äldrevård konstrueras i jämförelse med problem som rör funktionshindrade medborgares situation. I det senare fallet har ett perspektiv om medborgarskap och diskriminering varit väl synligt inom såväl forskning som aktivism. Beträffande SoL:s lex Sarah-paragraf har vi i en relativt tillitsfull syn när det gäller uppdagade missförhållanden. Denna syn problematiseras i studien. Vidare diskuteras gränserna för vad som kan anses utgöra ett allvarligt missförhållande.