urf · GWA5URF1 · 2009-01-01 00:00:00 — inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som kan påverka riksrevisorns självständiga ställning. stå av ett udda antal ledamöter, lägst elva, som väljs för Varje partigrupp, vilken motsva- Rådet består av en riksdagsleda- rar parti som vid valet till mot från varje partigrupp, vilken har fått av röster- motsvarar parti som vid valet till na i hela riket, skall besätta en plats. Därutöver fördelas platserna i sty- av rösterna i hela riket. relsen proportionellt mellan samma anter ska finnas. väljer bland ledamöterna en ordförande och en eller flera vice ordförande. Ordförande och varje vice ordförande väljs var för sig. ska, när det myndigheter, i den omfattning riks- myndigheter, i den omfattning riks- 1. handlägga frågor angående för- 1. handlägga frågor angående för- handlingar om anställnings- och handlingar om anställnings- och 2. upprätta förslag till anslag på 2. upprätta förslag till anslag på statsbudgeten, dock inte för Riksre- statsbudgeten, dock inte för Riksre- 3. i övrigt handlägga frågor om 3. i övrigt handlägga frågor om frågor om förvaltning av ekonomisk frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter, natur inom myndigheter, 4. besluta om föreskrifter och råd i 4. besluta om föreskrifter och råd i sådana frågor som avses i 13. sådana frågor som avses i 13. I fråga om förslag till anslag på skall riksdagsförvaltningen yttra sig Åtal mot nedan angivna befatt- Åtal mot nedan angivna befatt- ningshavare för ett brott, begånget i ningshavare för ett brott, begånget i utövningen av hans eller hennes utövningen av hans eller hennes uppdrag eller tjänst får beslutas uppdrag eller tjänst får beslutas 1. endast av finansutskottet när det 1. endast av finansutskottet när det gäller åtal mot en fullmäktig i Riks- gäller åtal mot en fullmäktig i Riks- banken eller en ledamot av Riksban- banken eller en ledamot av Riksban- 2. endast av 2. endast av när det gäller åtal mot en ledamot av när det gäller åtal mot en ledamot av nämnden eller av över- nämnden eller av över- klagandenämnd eller mot en av klagandenämnd eller mot en av ombudsmän, mot en av ombudsmän, mot en av riksrevisorerna eller mot kammar- riksrevisorerna eller mot kammar- Bestämmelserna i första stycket om åtal mot en ledamot av direktion skall inte tillämpas i fråga om ett brott begånget i utövningen av beslutanderätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering. Bestämmelserna i första stycket om åtal mot en ledamot av direktion ska inte tillämpas i fråga om ett brott begånget i utövningen av beslutanderätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna om parlamentariska råd träder dock i kraft . Regeringen lämnar en skrivelse till för varje granskningsrapport över effektivitetsrevisionen som kammarkansli lämnar till regeringen. Detta gäller även riksrevisorernas årliga rapport. I skrivelsen ska regeringen redovisa för vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelser. Om regeringen har vidtagit eller avser att vidta likartade åtgärder på grund av iakttagelserna i flera granskningsrapporter, kan dock regeringen lämna en skrivelse som omfattar flera granskningsrapporter till riksdagen.Regeringens skrivelse ska lämnas till från det att regeringen har mottagit rapporten. Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten Härigenom föreskrivs att 47 § ska ha följande lydelse. 47 § Regeringen skall redovisa för vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet dels att 9 och 12 §§ ska ha följande lydelse, dels att 13 § ska upphävas. tivitetsrevisionen enligt 2 § 1 och 3- tivitetsrevisionen enligt 2 § 1 och 3- 7 skall lämnas till regeringen. 7 ska lämnas till . De viktigaste iakttagelserna vid De viktigaste iakttagelserna vid effektivitetsrevisionen och den årliga effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen skall samlas i en årlig revisionen ska samlas i en årlig Den årliga rapporten skall Den årliga rapporten ska lämnas till regeringen och riksda- Denna lag träder i kraft . Riksrevisorerna beslutar gemensamt om fördelningen av granskningsområden mellan sig.Riksrevisorerna beslutar inom sina respektive granskningsområden vilken huvudsaklig inriktning granskningen ska ha. De ska samråda med varandra.Riksrevisorerna beslutar var för sig i sina granskningsärenden. En riksrevisor får uppdra åt en tjänsteman vid att i riksrevisorns ställe avgöra granskningsärenden. Riksrevisorernas beslut om granskningens huvudsakliga inriktning ska redovisas i en granskningsplan.Riksrevisionen leds av tre riksrevisorer. En av riksrevisorerna är riksrevisor med administrativt ansvar och svarar för den administrativa ledningen av myndigheten.Om riksrevisorn med administrativt ansvar är förhindrad att fatta beslut i en fråga som denne ska besluta om, och beslutet är brådskande, får i första hand den riksrevisor som har varit riksrevisor längst tid och i andra hand den riksrevisor som är äldst, fatta beslut i frågan.Vid finns ocksåRiksrevisionens parlamentariska råd.I 8 kap. 12 och 14 §§ riksdagsordningen finns bestämmelser om val av riksrevisorer och parlamentariska råd. Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för dels att 67 §§ och 13 § ska upphöra att gälla, dels att 2 §, 45 §§, 9 §, 1112 §§, 15 § och 17 § samt att rubriken närmast före 11 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny bestämmelse, 4 a §, 2 § leds av tre riks- En av riksrevisorerna svarar för den administrativa ledningen av myndigheten. Vid finns också en styrelse. I 8 kap. 12 och 14 §§ riksdagsordningen finns bestämmelser om val av riksrevisorer och styrelse. 4 § Riksrevisorerna beslutar gemen- samt om fördelningen av granskningsområden mellan sig. Riksrevisorerna beslutar inom sina respektive granskningsområden vilken huvudsaklig inriktning granskningen skall ha. De skall samråda med varandra. Riksrevisorerna beslutar var för sig i sina granskningsärenden. En riksrevisor får uppdra åt en tjänsteman vid att i riksrevisorns ställe avgöra granskningsärenden. Riksrevisorernas beslut om granskningens huvudsakliga inriktning skall redovisas i en granskningsplan. Av 12 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. framgår att de viktigaste granskningsärendena skall samlas i en årlig rapport. Den rapporten beslutar riksrevisorerna gemensamt. Av 12 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. framgår att de viktigaste iakttagelserna ska samlas i en årlig rapport. Den rapporten samt revisionsberättelserna över årsredovisningen för staten, och Stiftelsen , beslutar riksrevisorerna gemensamt. Riksrevisorerna beslutar även gemensamt om årsredovisningen för . ansvar beslutar om förslag till an- slag på statsbudgeten för Riksrevi- samt om verksamhetens organisa- tion, arbetsordning samt de ekono- organisation, arbetsordning samt de föreskrifter som skall gälla för den föreskrifter som ska gälla för den egna verksamheten och som inte egna verksamheten och som inte ska skall beslutas av riksdagsförvalt- ningen enligt 2 § första stycket 2 och enligt 2 § första stycket 2 och 7 7 lagen (2000:419) med instruktion lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen eller av riks- riksdagsstyrelsen enligt 41 § lagen dagsstyrelsen enligt 41 § lagen gens ombudsmän och Riksrevisio- gens ombudsmän och Riksrevisio- Enligt förutsättningar som anges i Enligt förutsättningar som anges i 6 § första stycket 2 och 3 lagen 6 § första stycket 2 och 3 lagen (1994:260) om offentlig anställning (1994:260) om offentlig anställning särskilda fall besluta att endast ansvar i särskilda fall besluta att svenska medborgare får vara anställ- endast svenska medborgare får vara Som riksrevisorernas mening gäller den som två enar sig om eller, vid lika röstetal, ordförandens mening.Endast den som är riksrevisor har rätt att få avvikande mening antecknad.Vid sammanträde med riksrevisorerna förs ordet av riksrevisorn med administrativt ansvar. Om han eller hon inte är närvarande vid sammanträdet, förs ordet i första hand av den som har varit riksrevisor längst tid och i andra hand av den som är äldst. 9 § Vid sammanträde med riksreviso- rerna förs ordet av den riksrevisor som svarar för den administrativa ledningen av . Om han eller hon inte är närvarande vid sammanträdet, förs ordet i första hand av den som har varit riksrevisor längst tid och i andra hand av den som är äldst. Som riksrevisorernas mening gäller den som två enar sig om eller, vid lika röstetal, ordförandens mening. Endast den som är riksrevisor har rätt att få avvikande mening antecknad. råd följer granskningsverksamheten. verka för samråd och insyn i Riksre- 1.framställningar och redogörelser till med anledning av riksrevisorernas beslut i granskningsärenden avseende effektivitetsrevisionen och den årliga rapporten samt revisionsberättelserna över årsredovisningen för staten, och Stiftelsen , 2.yttranden till riksrevisorerna över granskningsplan, och 3.årsredovisning och förslag till anslag på statsbudgeten för . Innan styrelsen beslutar om förslag till anslag på statsbudgeten skall den inhämta riksdagsförvaltningens yttrande över förslaget. Riksrevisorerna ska för parlamentariska råd redovisa arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följs. Innan ett beslut enligt 4 a § fattas ska riksrevisorn med administrativt ansvar redogöra för förslaget för parlamentariska råd. Vid skall det fin- Vid ska det finnas en personalansvarsnämnd med riks- den riksrevisor som har det admi- utöver bestå av, förutom personalfö- över bestå av, förutom personalföre- reträdarna, de ledamöter som myn- trädarna, de ledamöter som myndig- Följande frågor skall prövas av Följande frågor ska prövas av per- 1. skiljande från anställning på 1. skiljande från anställning på dock inte i fråga om provanställning, dock inte i fråga om provanställning, 2. disciplinansvar, 2. disciplinansvar, 3. åtalsanmälan, och 3. åtalsanmälan, och 4. avstängning. 4. avstängning. Föreskrifter om arvoden till leda- Föreskrifter om arvoden till leda- möterna och suppleanterna i styrel- sen finns i lagen (1989:185) om tariska råd finns i lagen (1989:185) arvoden m.m. för uppdrag inom om arvoden m.m. för uppdrag inom Under resor och förrättningar som Under resor och förrättningar som ledamöterna och suppleanterna gör ledamöterna gör för sitt uppdrag har för sitt uppdrag har de rätt till ersätt- de rätt till ersättning enligt 4 och 5 ning enligt 4 och 5 kap. lagen kap. lagen (1994:1065) om ekono- (1994:1065) om ekonomiska villkor miska villkor för ledamö- för ledamöter och till- ter och tillämpningsföreskrifterna till Vid bedömningen av rätten Vid bedömningen av rätten till er- bostad på hemorten anses som tjäns- anses som tjänsteställe. Denna lag ska träda i kraft . Bestämmelserna om parlamentariska råd ska dock träda i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen Härigenom föreskrivs att 2 § ska ha följande lydelse. annat inte är särskilt föreskrivet nat inte är särskilt föreskrivet 1. upprätta förslag till anslag på 1. upprätta förslag till anslag på och dess myndigheter m.m., dock och dess myndigheter m.m., dock 2. meddela föreskrifter för utarbe- 2. meddela föreskrifter för utarbe- tandet av förslag till anslag på stats- tandet av förslag till anslag på stats- budgeten för och dess budgeten för och dess tiva föreskrifter i övrigt för riksda- tiva föreskrifter i övrigt för riksda- gen och dess myndigheter utom gen och dess myndigheter utom inte skall meddelas av riksdagssty- inte ska meddelas av riksdagsstyrel- relsen enligt 41 § lagen (2006:999) sen enligt 41 § lagen (2006:999) stämmelser m.m. för riksdagsför- stämmelser m.m. för riksdagsför- 3. yttra sig över 3. upprätta en sammanställning för förslag till anslag på statsbudgeten var och en av myndighe- och upprätta en sammanställning för ter, utom , över de finan- var och en av myndighe- siella villkor som gäller för respekti- ter, utom , över de finan- ve myndighet med anledning av siella villkor som gäller för respekti- beslut om statsbudgeten, ve myndighet med anledning av beslut om statsbudgeten, 4. handlägga frågor dels om 4. handlägga frågor dels om arvoden och ersättningar till riksda- arvoden och ersättningar till riksda- gens ledamöter och till gens ledamöter och till företrädare i , dels företrädare i , dels om pensioner och andra förmåner till om pensioner och andra förmåner till samt till företrädarna och deras samt till företrädarna och deras 5. svara för frågor om löner och 5. svara för frågor om löner och svara för frågor angående pensioner svara för frågor angående pensioner och andra förmåner till dessa arbets- och andra förmåner till dessa arbets- tagare och deras efterlevande, tagare och deras efterlevande, samt i övrigt utöva arbetsgivarens samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det befogenheter enligt dessa när det gäller och dess myndighe- gäller och dess myndighe- ter samt företräda och dess ter samt företräda och dess som har slutits av riksdagsförvalt- som har slutits av riksdagsförvalt- 7. meddela de föreskrifter som be- 7. meddela de föreskrifter som be- hövs för tillämpningen av centrala hövs för tillämpningen av centrala ningen ingått, samt personaladmi- ningen ingått, samt personaladmi- nistrativa föreskrifter i övrigt för nistrativa föreskrifter i övrigt för att framföra sina synpunkter på framföra sina synpunkter på för- förhandlingsfrågor som direkt berör får till envar av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för myndigheten. Denna lag träder i kraft . Direktiv för uppföljning av riksrevisionsreformen En parlamentarisk utredning utses med uppgift att följa upp och se över den reformering av den statliga revisionen som genomfördes då bildades som en ny myndighet under . uttalade i samband med bildandet av som sin principiella ståndpunkt att den nationella revisionen bör ligga under . Genom att den statliga externa revisionen samlat läggs under skapas bättre förutsättningar för att åstadkomma en god och heltäckande revision av hela beslutskedjan i den verkställande makten. var resurserna för den statliga revisionen splittrade på två myndigheter, revisorer och , med olika huvudmän, riksdag och regering. Med den nya ordningen ges både riksdag och regering ett bättre kunskapsunderlag för det politiska beslutsfattandet. Den nya ordningen överensstämmer också med vad som gäller i övriga , där alla revisionsorgan på ett eller annat sätt är knutna till parlamentet. Ingenting har framkommit under de som gått sedan bildades som ger anledning för att ompröva denna principiella inställning. Däremot finns det anledning att nu följa upp reformen i vissa andra avseenden och dra nytta av de erfarenheter som gjorts. Den parlamentariska utredningen har till uppgift att gå igenom vissa frågor som aktualiserats efter reformen. Syftet ska vara att utveckla och stärka revisionsreformen. bestämmer i lag om granskning, anvisar de medel som behövs för verksamheten, väljer riksrevisorerna som ska leda myndigheten och utser styrelsen. I samband med bildandet av gjordes olika avvägningar mellan behovet av inflytande för å ena sidan och en tillräckligt oberoende ställning för revisionsmyndigheten å andra sidan. Ett uttryck för denna avvägning finns i inrättandet av en parlamentarisk styrelse vid myndigheten. Utredningen ska mot denna bakgrund och utifrån en genomgång av styrelsens arbete belysa på vilket sätt styrelsen tillgodosett behov av insyn och inflytande samt pröva omfattningen av dess uppgifter. En viktig utgångspunkt är dock alltjämt att styrelsens uppgifter inte får innebära inskränkningar i den oberoende granskningsverksamheten. Det bör även stå utredningen fritt att pröva om behov av insyn och inflytande kan tillgodoses på annat sätt. möjligheter att utöva sin kontrollmakt gentemot regeringen stärks av att man genom får ett kunskapsunderlag om förvaltningen från en annan källa än regeringen och myndigheterna. DIREKTIV FÖR UPPFÖLJNING AV RIKSREVISIONSREFORMEN BILAGA 2 bör belysa i vilken utsträckning rapporterna bidragit till att stärka kontrollmakt genom ett breddat underlag för debatt och beslut. En uppföljning bör göras av hur framställningarna, redogörelserna och rapporterna har använts av utskotten och i övrigt. Har rapporter och iakttagelser gett underlag för uppföljning, initiativ, studiebesök eller utfrågningar? Utredningen bör överväga vilka åtgärder som kan vidtas inom för att bättre kunna tillgodogöra sig granskningar. Det bör även stå utredningen fritt att pröva vilka krav som bör ställas på regeringens hantering av riksrevisorernas iakttagelser för att staten genom verksamhet ska få ett mer effektivt utbyte av sina insatser. Myndigheten leds av tre riksrevisorer som inom sina respektive ansvarsområden beslutar var för sig vad som ska granskas. De tre första riksrevisorerna utsågs för en period om tre, fem respektive . En av riksrevisorerna avslutade sin mandatperiod 2006 och ersattes av en ny riksrevisor. Riksrevisorerna och organisationen har således upplevt sitt första byte av riksrevisor. Nästa byte sker 2008. Utredningen bör utvärdera erfarenheterna av det tredelade ledarskapet och av den rotationsordning som gäller. Utredningen bör analysera och bedöma möjligheterna att utöva ett samlat ledarskap i organisationen. I samband med bildandet uttalades att bör präglas av hög effektivitet och kunna betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen. Utredningen bör ta fram material för att belysa effektiviteten ur olika aspekter. Det är svårt att objektivt bedöma värdet av och kvaliteten på de granskningar som gjorts inom effektivitetsrevisionen. Utredningen bör dock söka belysa hur olika avnämare som t.ex. riksdagsledamöter, myndighetsföreträdare, allmänheten, företrädare för massmedierna och den vetenskapliga forskningen uppfattar granskningarna. Det skulle också vara värdefullt om någon utomstående kunde göra en jämförelse av effektivitetsrevisionen i ett internationellt perspektiv. När den årliga revisionen överfördes från till den nya myndigheten ändrades formerna för avgiftsfinansieringen av den årliga revisionen. Utredningen bör belysa konsekvenserna av omläggningen samt bedöma hur finansieringsprincipen tillämpats. Har granskningen av de små myndigheterna förändrats och hur ser kostnadsutvecklingen för revisionen ut? Utredningen bör pröva hur den tillämpade ordningen för det internationella utvecklingssamarbetet fungerat framför allt vad avser att skapa en oberoende ställning för som behovet av samordning med den nationella biståndspolitiken beaktats. Utredningen bör även granska verksamhetens omfattning och inriktning. Utredningsuppdraget ska redovisas . BILAGA 2 DIREKTIV FÖR UPPFÖLJNING AV RIKSREVISIONSREFORMEN bildades som en ny myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Granskningen sker i form av effektivitetsrevision och årlig revision av årsredovisningar. Granskningsrapporterna och revisionsberättelserna ska lämnas till regeringen. leds av tre riksrevisorer som väljs av . Dessa beslutar självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som ska granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. Vid myndigheten finns även en parlamentariskt sammansatt styrelse som utses av . Samtliga riksdagspartier ska ha en ordinarie ledamot i styrelsen. För att garantera riksrevisorernas självständiga ställning har en uttömmande beskrivning tagits in i regeringsformen för att klargöra de exakta gränserna för styrelsens ansvarsområde. Styrelsens uppgift är att följa granskningsverksamheten, lämna de framställningar och redogörelser till som riksrevisorernas granskningar ger anledning till samt att besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. Verksamheten regleras i regeringsformen och riksdagsordningen samt i två särskilda lagar, en med instruktion för och en om revision av statlig verksamhet. Det finns även annan lagstiftning som reglerar revisionen. Effektivitetsrevisionen ska enligt 4 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt. Granskningarna får även avse de statliga insatserna i allmänhet och de ska främja utvecklingen mot att staten får ett effektivt utbyte av sina insatser. Den årliga revisionen ska enligt 5 § genomföras enligt god revisionssed. Den ska ha till syfte att bedöma dels om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, dels om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. Granskningen ska efter varje räkenskapsår avslutas med en revisionsberättelse. Den översiktliga granskningen av en delårsrapport avslutas med ett revisorsintyg. ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad har beslutat. har tilldelat ett anslag för internationellt utvecklingssamarbete. Anslaget uppgick till . Anslaget ska användas för verksamhet som överensstämmer med /DAC:s definition av bistånd och i överensstämmelse med målet för internationella utvecklingssamarbete. får även i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. Viss internationell verksamhet inom finansieras även med myndighetens förvaltningsanslag. Det är verksamhet som normalt ligger på det nationella revisionsorganet, t.ex. kontakter med Europeiska revisionsrätten. Enligt instruktionen är nationella revisionsorgan och ska i denna egenskap företräda i DIREKTIV FÖR UPPFÖLJNING AV RIKSREVISIONSREFORMEN BILAGA 2 bedriver även viss avgiftsfinansierad internationell verksamhet. Det gäller såväl verksamhet av biståndskaraktär som internationella revisionsuppdrag. Enligt instruktionen ska det vid finnas ett vetenskapligt råd. Det ska ge principiella råd i metod- och kvalitetsfrågor, fördjupa kontakterna med vetenskapssamhället samt tillföra vetenskaplig kompetens. Rådet inrättades 2004. uttalade i samband med bildandet av som sin principiella ståndpunkt att den nationella revisionen bör ligga under . Genom att den statliga externa revisionen samlat läggs under skapas bättre förutsättningar för att åstadkomma en god och heltäckande revision av hela beslutskedjan i den verkställande makten, skrev (bet. 2000/01:KU8). var resurserna för den statliga revisionen splittrade på två myndigheter, revisorer och , med olika huvudmän, riksdag och regering. Med den nya ordningen ges både riksdag och regering ett bättre kunskapsunderlag för det politiska beslutsfattandet. Det är också en ordning som överensstämmer med vad som gäller i övriga , där alla revisionsorgan på ett eller annat sätt är knutna till parlamentet, även om en majoritet av dem också rapporterar till regeringen. gjorde vidare bedömningen att en sammanhållen statlig revision under innebär att den statliga revisionen ges en starkare och mer oberoende ställning. En starkare revision innebär att underlaget för det politiska systemets beslut förbättras. Ett utökat oberoende och ett samlat ansvar bidrar till att öka förtroendet för verksamheten. Granskningsresultatens trovärdighet är beroende av att granskarna själva väljer granskningsobjekt, självständigt bedriver granskningen och obundet formulerar de slutsatser man kommit fram till. Ingenting har framkommit under de som gått sedan bildades som ger anledning för att ompröva denna principiella inställning. Däremot finns det anledning att nu följa upp reformen i vissa andra avseenden och dra nytta av de erfarenheter som gjorts. Utredningen har till uppgift att gå igenom vissa frågor som aktualiserats efter reformen och framgår av det följande.