rfr · GW0WRFR12 · 2009-06-01 00:00:00 — Men det är klart att de stora spåren och vad som behövs ur klimatsynpunkt är å ena sidan energieffektivisering där potentialerna är mycket stora. använder kanske en tredjedel så mycket bensin som till exempel på grund av prisskillnaden. Så besparingspotentialerna även uppåt är väldigt stora. Å andra sidan tror jag också att vi i rimligtvis står inför en väldigt stor utbyggnad av vindkraft och bioenergi. Jag tror alltså att det är de viktigaste besparingarna. Jag tror kanske egentligen inte att gasen behövs till det. (): Då går vi över, inte bara från den här rundans sista frågeställning, utan också till den sista punkten i rundan om gasfrågan till 2020 och , professor vid i . Han ska i sitt anförande ge sin syn på ett önskvärt tillstånd. Det är inte dåligt att ge sin syn på ett önskvärt tillstånd och dessutom hur man ska kunna nå dit! På vilket sätt kan EU både öka energisäkerheten och nå klimatmålet? Det ska bli intressant att vara med på den resan. 6 Vad är ett önskvärt tillstånd hur kan vi nå dit? Olika sätt för EU att öka energisäkerheten och nå klimatmål : Jag tänkte tala om kopplingarna mellan energisäkerhet, klimatförändringar och liberaliseringen av marknaden. Jag ska också tala om att man faktiskt kan förena dessa områden, men innan jag kommer in på det skulle jag vilja ta upp ett par andra frågor. Man har nämnt energistadgan. Jag arbetar faktiskt med att undervisa om just detta, så efter seminariet svarar jag gärna på sådana frågor. För det andra vill jag inledningsvis säga att jag inte håller med professor . Vi är inte riktigt överens om det han har sagt om Nord Stream och South Stream. Jag anser att bägge dessa, framför allt South Stream, blir väldigt dyra. Vi har sett siffror på som det skulle komma att kosta. har ju också uttalat sig om kostnader. Vi ska komma ihåg att nu har en skuld på kanske , som gaspriserna går ned. Tanken att man skulle kunna bygga den här och få fram finansiering är jag alltså inte så säker på. Både Nord Stream och South Stream blir väldigt dyra, och frågan är vem som i slutändan ska betala för dessa dyra ledningar. Det kan vara värt att fundera på. Jag skulle vilja säga att det vi måste göra är att se till att de ledningar, det nät, som finns i och från moderniseras. Det är det det handlar om. Där finns ett väldigt stort system för , men om man moderniserar systemet kanske man skulle kunna komma upp i 120160 miljarder. Den gas vi skulle få via Nord Stream och South Stream skulle vi alltså kunna få billigare genom att modernisera systemet för ledningar som finns i . Jag tycker att det finns goda skäl att göra detta. Vi ska se till hur det kan moderniseras och göras mer internationellt och tillgängligt. Här skulle stadgan kunna komma till användning. Vi har också ett utkast till ett transiteringsprotokoll, och där skulle vi också kunna fundera över om vi skulle kunna få fram ett transiteringssystem som är lite mer stringent, där vi verkligen ser till att vi får en internationell lagstiftning. Jag hävdar att vi får ett mycket billigare system på så sätt, och vi får också fram det mycket snabbare jämfört med att bygga nya ledningar. Detta hänger samman med liberaliseringen av nätverk runt om i . Inte heller här håller jag med . Han talade om prischocker, men det finns alternativ. Det har vi sett till exempel i där man arbetar med experiment med skiffer. Här ser vi att man på många håll i klarar sig bra utan gas. Vi ser också hur det ser ut i länder som och där det finns resurser som skulle kunna gå till , eftersom man har svårt att ta sig in på den amerikanska marknaden från dessa länder. Detta betyder att vi kan få fram gas. Det finns också möjligheter att få gas från till exempel, vilket betyder att det faktiskt finns mer än vad man kanske tror vid en första anblick. Detta gör också liberaliseringen mer attraktiv. Om vi blandar liberalisering med nya källor kan vi nå goda resultat. Jag går därmed in på mina bilder och ska tala om liberalisering, energisäkerhet och klimatförändringar. Jag vill påstå att dessa i grunden går att förena. Det är viktigt att komma ihåg. När man talar om energisäkerhet påstår man ofta att liberaliseringen skulle vara skadlig på klimatområdet. Jag håller inte med. Jag anser att liberaliseringen betyder att vi ges en möjlighet att förena dessa olika områden. Ur ett miljöperspektiv kan det ge ett ramverk inom vilket vi kan finna lösningar för nätet, och vi kan testa olika lösningar. I har vi just nu ett förslag på gång där man skulle kunna få fram grön energi i . Problemet med förslaget, som jag ser det, är att man talar om väldigt stora kostnader för att få i gång projektet, och jag anser att de här kostnaderna skulle kunna leda till stora finansiella problem för . Om man i stället testade på en liberaliserad marknad kunde man kanske komma fram till att den här lösningen med att använda sig av barriärer vid flodmynningen i Severn inte var en bra lösning. Jag tycker nog att vi med en liberalisering i kan få fram mycket potential. Vi kan skydda oss mot tillgångschocker på så sätt. Vi måste jämföra detta med hur det har sett ut historiskt. Vi har på de flesta håll i haft en väldigt traditionell gasmarknad. Vi har haft en dominerande aktör som har tillhandahållit gasen, som har byggt nät och sedan tagit betalt av konsumenterna. Det är så systemen har fungerat traditionellt sett, och man har sagt att det här är förutsägbart och ger säkerhet. Detta talar man om i många länder. Vi ser , om vi tittar till exempel på , hur man fortsätter att expandera, hur man bygger ut efter oljekrisen och hur man nu också börjar ta in olja och gas från externa håll. Det här betyder att man har behövt ta fram en ny process, och det har kostat att finna dessa nya processer. Låt oss se på södra där man inte använder särskilt mycket gas. Det är många dagar då man inte behöver gas. Behövs det då ett så dyrt system? Är det effektivt? Är det ett effektivt sätt att få fram energi på? Det man bör titta kritiskt på är det faktum att det tycks finnas en hög grad av säkerhet i monopolmodellen i slutändan, men hur är det egentligen i verkligheten? Det man i slutändan gör är att samhället förlitar sig på en eller ett par inhemska aktörer som har statsstöd. Dessa aktörer har ofta en tendens att vidta åtgärder som faktiskt minskar säkerheten i försörjningen eftersom man ofta har kontrakt med ett par leverantörer och eftersom man ofta begränsar tillgången till nya alternativ, till exempel grön energi. När man talar med leverantörer i är det största klagomålet att monopolen inte släpper in dem på marknaden. Samma sak gäller ledningar och elnätet. När fler aktörer släpps in får vi också fram mer energi och kan påverka priset, vilket betyder att det system vi har inte är det bästa möjliga för något land. var det första landet som började liberalisera. Vi tittade på systemet, hur det såg ut med lagring, transparens i syste- Visst gjordes misstag, men vi såg att det hjälpte till. Det som gjordes var att vi särskilde nätet från tillhandahållaren. Då såg vi också att vi fick fram mer kapacitet som gick in i systemet. Det här har ökat försörjningstryggheten i . Det såg vi också exempel på . Då hade vi den liberaliserade gasen från som gick till andra länder och som kunde tillhandahållas på den marknad som fanns på kontinenten. Vi har också en som är för en liberalisering. Vi har de dominerande monopolen. Det betyder i slutändan att vi får ett lapptäcke av marknader i , det vill säga vi har ingen enhetlig inre marknad. Det betyder att man också för EU:s del får många klagomål från andra företag på oskälig konkurrens. Det betyder att kommissionen arbetar för en liberalisering och arbetar på ett tredje sådant paket. Den här processen är på gång. Vad har hänt när vi har liberaliseringsprocessen och också har hamnat i en finansiell kris? Har man slutat med liberaliseringsarbetet för att det hela har kommit i kläm? Nej, man arbetar vidare och liberaliseringen kommer att fortsätta. Här måste vi komma ihåg hur det ser ut med EU:s konkurrenslagstiftning och det faktum att parallellt som man arbetar med att ta fram ett tredje paket för liberalisering har vi ett generaldirektorat inom Europeiska kommissionen som arbetar med konkurrensfrågor. tittar man på påståenden om att man från monopolens sida agerar på ett olagligt sätt, att man använder sig av felaktiga förfaranden. Här har man också fått fram mycket bevisning i gryningsräder som kommissionen har genomfört på olika håll i . Man tittar på hur det ser ut med tillgång för tredje part, att man olagligt fastställer priser. Det finns också en mängd andra anklagelser som har kommit fram från olika företag. Det som man kommer att fortsätta med under är att från kommissionens sida göra det svårt för de gamla monopolen att fortleva. Kommissionen har redan uttalat sig ett femtontal gånger i sådana fall och har också tagit många av fallen till domstol för konkurrensbrott. Det blir svårt för någon politisk grupp i att stödja de gamla, traditionella energiföretagen och de gamla modellerna. Vi ser också hur företagen agerar. Eon har gått med på att avyttra och sälja ut nät. Samma sak är det med RWE. Detta hänger samman med att man riskerar att åtalas för brott mot konkurrensregler av kommissionen. När man såg risken att kanske behöva betala böter beslutade man sig för att avyttra en del av nätet. Vad betyder det här för liberaliseringen framöver? Vi har talat om projekt som Nord Stream och South Stream. Ett problem är att det här har blivit prestigeprojekt. Kan ett sådant projekt fungera på en liberaliserad marknad? Vi talar om nya ledningar. Vi kan få fram gasen billigare i gamla ledningar. Får vi mer sammankopplingar kan vi få fram gasen billigare. Kommer man då att kunna sälja denna gas till ett pris som gör det möjligt att få tillbaka investeringarna? Det är en fråga som jag ställer mig vad gäller både Nord Stream och South Stream. Har man från gasföretagens sida råd att bygga dessa ledningar? Det handlar inte bara om att få fram de kontanter som behövs , utan det behöver också betalas av . Klarar man av det? Jag skulle vilja ta upp frågan om den gröna energin. När vi liberaliserar måste vi göra det möjligt för aktörer som har alternativa energislag att erbjuda dessa produkter. Det måste bli lättare för dem att få tillgång till näten, att koppla upp sig på näten. De gamla dominerande monopolföretagen kommer inte att ha full kontroll över näten. Andra företag måste släppas in. På så sätt får vi också bättre möjligheter att testa nya lösningar och på så sätt få fram gröna lösningar för . Avslutningsvis har vi frågan om energisäkerhet. Det här är naturligtvis en politisk fråga. Här har vi sett vissa problem. Det största problemet hänger väl samman med försörjningstryggheten och vad som kommer från . Vad finns och vad kan vi få levererat från ? Där har vi företaget , som har tillhandahållit av gasen i . håller man på att titta på nya gasfält. Om vi ska liberalisera finns det naturligtvis problem med försörjning från och av den gas som finns. Ett annat problem är hur mycket ny gas som kan få fram. Här har vi också en viktig fråga vad gäller trygghet i försörjningen. Det var min presentation. Därmed svarar jag gärna på frågor. (): Då har vi möjlighet att ställa några frågor efter det här sista anförandet. Du pratade om grön energi. Det känns spännande. Jag skrev för länge sedan till mitt energibolag och frågade om jag kunde få leveranser av grön energi. Det var nog första gången de hade fått den frågan, och det gick inte då. Vi talar om stabila förutsättningar, långsiktighet på energimarknaden. Hur ser du på möjligheterna för de små nya företagen som kan utveckla nya energislag och förändra produktionssätt och leveranssätt? Du har varit inne lite grann på detta. Kan du se det som vi som politiker inte vill se byggas upp, nämligen barriärer mot att förnya sektorn och skapa kreativa nya företagare? : Jag håller med. Det är intressant. I hade man en intressant utfrågning med olika människor och gröna entreprenörer. De talade om alternativa sätt. Tillsammans med dem fanns finansiärerna i sina grå kostymer. Här måste man få den konservativa finansiella marknaden att förstå att det finns en framtid för grön energi. Det finns många bra entreprenörer på det området. Det handlar om att få fram system som fungerar. Då måste systemen testas på marknaden. Här säger man ofta att länder inte ska välja ut vinnarna. Det kanske finns en risk i stället att man väljer någon som visar sig bli en förlorare. Där kan marknadstestningen bidra till att finna goda lösningar och få till stånd ett samarbete mellan entreprenörer som söker finansiärer. Man kan också titta på skattelättnader. Vi måste få fram lösningar som verkligen fungerar i längden. Det kan vara något som man tror är en bra lösning. Men hur ser det ut på lång sikt med skalbarhet? Vi kan se på ett exempel, batteridrivna bilar där man använder sig av litium. Finns det tillräckligt med litium på vår jord för att ha en miljard sådana bilar? Idén med batteridrivna bilar är jättebra, men hur stor kan en sådan marknad bli? (): Jag har först en mycket precis fråga. Jag har noterat att värmepumpar installeras av enskilda hushåll, villaägare, i stor skala i . De nämns sällan som alternativ energi. Vad beror det på? Sedan kommer jag till den stora frågan. Skulle man kunna säga, professor , att om man liberaliserar marknaden, man får pipeliner som är tillgängliga för alla och har ett spelregelsystem för pipeliner, och man höjer skatten på fossila bränslen, att det tillsammans skulle göra att lever upp till det satta klimatmålet och på det mest kostnadseffektiva sättet? : Svårigheten här är först och främst att vi inte har försökt att få fram något liknande tidigare. Vi famlar lite grann i mörkret, och vi kommer att begå misstag. Frågan är också hur det ser ut med tidsperspektivet. Man bad mig kommentera Exxons energirapport i . Här handlar det om att många på det politiska planet inte riktigt förstår hur mycket vi behöver göra och hur det ser ut med tidsplaneringen. Det handlar om att vi i grunden har energisystem och strukturer i västvärlden, och som har byggts upp med oerhört stora mängder kapital. Om man vill förändra systemen kommer det att kosta oerhört mycket, och det kommer att ta tid. Där finns en svårighet. Befolkningsökningen i världen kommer att fortsätta. Fler och fler människor kommer att använda sig av fossila bränslen, vilket betyder att utsläppen av koldioxid kommer att gå upp . Vi kommer fortfarande att ha olja, gas och kol som kommer att användas på global nivå. Det här är försiktiga skattningar. Det är först som vi ser om vi kan få fram tillräckligt med investeringar för att verkligen få fram den nya tekniken så att vi kan ändra saker på global nivå. Här handlar det inte om en utmaning för en generation, utan det blir många olika generationer som kommer att arbeta med frågan om att få fram energi. Att tänka på detta är tillnyktrande. Det går inte att åstadkomma , på en mandatperiod, för ett parlament. Det är många generationer som kommer att få arbeta med frågan. (): Tack, professor ! Jag vill inte riktigt stoppa än eftersom det är viktigt för övriga att få ställa frågor eller kommentera varandra. Ni har möjlighet att träffas och kommunicera efteråt. Då ska jag som representant för utrikesutskottet tillsammans med ordföranden i utskottet, , tacka. Jag vill understryka hur värdefull den här utfrågningen har varit för oss i utrikesutskottet och för andra utskott. Jag har sett att flera utskott har varit representerade här. Vi har sett ledamöter komma och gå mellan de olika utskottsmötena . Jag tror att de känner precis som vi i utrikesutskottet, nämligen att det här länkar till vad vi har gjort med andra utfrågningar och betänkandearbetet och kommer att ha stor nytta av framöver. Det här kommer att dokumenteras så att än fler kan ta del av den kunniga och kompetenta samlingen av föreläsare vi har haft här . Jag ska också avsluta med att avisera ett kommande offentligt seminarium tillsammans med om . Den strategin knyter an till fem övergripande teman för det svenska ordförandeskapet, nämligen och relationerna med närområdet. De frågor vi har behandlat är en angelägen del. Information om seminariet kommer att läggas ut på webbplatsen. Jag ska inte göra någon sammanfattning av alla de spännande, inspirerande och viktiga anförandena. De rymmer också så många fler öppningar för ytterligare diskussioner. Det får vi återkomma till i den politiska debatten och kommande betänkandetexter. Det har varit mycket givande. Jag vill verkligen av hela mitt hjärta tacka för att ni har kommit hit och bidragit med ert kunnande och er tid. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skattekonkurrensen den Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en uppfölj- Regeringsmakt och kontrollmakt. Offentligt seminarium anordnat av Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser uppföljning av det multilaterala utvecklingssamar- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken 19952005 UTRIKESUTSKOTTET OCH MILJÖ- OCH JORDBRUKS- Offentlig utfrågning om en gasledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångs- uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar för Stock- Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva småskalig Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den konstnärliga deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag offentliga utfrågning på temat hiv/aids torsdagen (Omtryck, tidigare utgiven som 2006/07:URF4) Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en forskningsöver- Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekven- ser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot äldre, den Uppföljning av hur stormen hanterats inom transport- och Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer offentliga utfrågningar om trafikens Offentlig utfrågning om tillstånd för digital Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att låta transportsek- torn omfattas av ett system med handel av utsläppsrätter Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns klimatpå- Äldreförsörjningsstödet i dagspressen 20022007 Anpassningen av trafikens infrastruktur när klimatet förändras offentliga utfrågning på temat Tillgänglighet inom offentliga utfrågning Statlig arbetsgivarpolitik och och kulturutskottets offentliga utfrågning om och försvarsutskottets offentliga utfrågning om IT- offentliga utfrågning om kärnvapen och radio- Utvärdering av det kommunala partistödet offentliga utfrågning om de fem nationella minori- offentliga utfrågning om utvärdering av 2004 års offentliga utfrågning om godstransporter Uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet offentliga utfrågning på temat Uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet Fiskpopulationer i svenska vatten. Hur påverkas de av fiske, övergödning och miljögifter? Inventering av pågående forskning inom transportområdet 2008 Inventering av skatteforskare 2009 offentliga utfrågning om förhållandena i Bortförda och kvarhållna barn i internationella förhållanden Uppföljning av kvinnor intagna i kriminalvårdsanstalt offentliga utfrågning om kultur som kreativ