rfr · GW0WRFR9 · 2009-05-01 00:00:00 — Brå har fått i uppdrag av regeringen att under 20082010 utvärdera den nya kriminalvårdslagstiftningen gällande utslussning och särskilt de nya utslussningsåtgärderna vårdvistelse, halvvägshus och utökad frigång356 som trädde i kraft 2007.357 Brå har delat in uppdraget i tre delar där den första delen avseende implementeringen av de tre nya utslussningsformerna redovisades i september 2008.358 Den andra delen, som beräknas vara klar , kommer att innefatta en utvärdering av hur den sociala situationen påverkas för personer som slussas ut genom utökad frigång och vistelse i halvvägshus, samt hur utslussningsåtgärderna uppfattas av de dömda, de dömdas anhöriga och personer som blivit utsatta för brott. Avslutningsvis ska en analys av återfall bland personer som genomgått utslussning göras. avgick359 totalt 9 992 personer (688 kvinnor och 9 304 män) från anstalt. Det var något färre jämfört med då antalet avgångar från anstalt uppgick till 10 326 personer (729 kvinnor och 9 597 män).360 I årsredovisningen redovisar Kriminalvården att kvinnornas andel av samtliga påbörjade utslussningsåtgärder uppgick till . ANTAL PÅBÖRJADE UTSLUSSNINGSÅTGÄRDER FRÅN ANSTALT Källa: Kriminalvården, e-brev och . Kriminalvården har i sin årsredovisning redovisat att av de frigivna kvinnorna inte fått någon utslussning i direkt anslutning till frigivningen medan motsvarande andel för männen var . För kvinnorna innebar detta att en högre andel frigavs utan utslussningsåtgärd jämfört med då av kvinnorna och av männen inte fick någon utslussningsåtgärd i direkt anslutning till frigivningen. 356I uppdraget till BRÅ ingår inte att utvärdera frigång. 357Regeringsbeslut I:23, dnr: Ju2007/5081/. 358Brå (2008c). 359I antalet avgångar ingår inte avlidna, överflyttade till annan anstalt/häkte, annan anledning/övrigt, samt bortfallande av påföljd. 360Kriminalvården, e-brev . 361Avser ingen placering i halvvägshus i lagens mening utan i en liknande form av boende. 362Kriminalvården (2008a). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR FRIGIVNA KVINNOR OCH MÄN UTAN UTSLUSSNINGSÅTGÄRD I DI- REKT ANSLUTNING TILL FRIGIVNINGEN, 20052007 (EXKL. AVLIDNA OCH ÖVERFLYTTADE TILL ANNAT LAND) Källa: Kriminalvården (2008a). Brå har i sin utvärdering av utslussningsreform valt ett annat sätt att beräkna hur stor andel som fått utslussning. Utifrån att verkställigheter är den nedre gränsen för att bli beviljad utökad frigång och vistelse i halvvägshus har Brå i sina beräkningar utgått från de personer som avgick från anstalt och som dömts till verkställigheter . I denna grupp ingick drygt 4 600 personer. Av dessa påbörjade ungefär 1 500 personer antingen frigång, utökad frigång, vårdvistelse eller halvvägshus. Enligt Brås beräkningar innebär det att ungefär en tredjedel av samtliga som frigavs från anstalt fick utslussning, medan resterande två tredjedelar frigavs utan någon form av utslussning. Resultaten av Brås utvärdering visar även att könsfördelningen i utslussningsåtgärderna i stora drag motsvarar fördelningen i anstaltspopulationen i stort. Det är dock en något större andel kvinnor i vårdvistelse än bland samtliga intagna, se vidare avsnitt 6.8.3. Det förekommer även att intagna kvinnor med t.ex. missbruksproblem ser en anstaltsvistelse som en plats att vila ut på och en trygghet i tillvaron. Vid besöket på den öppna kvinnoanstalten berättar personalen om en av de intagna kvinnorna som återkommer till anstalten med jämna mellanrum. Inför den förestående frigivningen har kvinnan enligt personalen redan planerat att en lämplig tidpunkt för att återkomma till anstalten är när det börjar bli kallt ute. Vid samtal med intagna har vikten av en väl fungerande utslussning betonats. Avsaknad av bostad och sysselsättning uppges öka risken att återfalla i kriminalitet även om man genomgått brotts- och missbruksrelaterade program under anstaltsvistelsen. Den handläggare på klient- och säkerhetsenheten som arbetar med frågor som rör intagna kvinnor pekar på att det alltid fordras ett engagemang från anstaltens och frivårdens sida att stödja och hjälpa i utslussningen. Enligt handläggaren kan man här se en bättring i och med att Kriminalvården nu har infört speciella utbildningar för personal som arbetar med kvinnor.363 363 Kriminalvården, e-brev . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Enligt statistik påbörjade totalt 451 personer frigång . Av dessa var (21) kvinnor. påbörjade totalt 262 personer frigång, vilket innebar en minskning med jämfört med året innan. Av dem som påbörjade frigång var totalt 7 kvinnor, vilket innebär att kvinnornas andel av all frigång som påbörjades minskade till . Det kan jämföras med att andelen kvinnor av det totala antalet frigivna uppgick till . ANTAL PÅBÖRJAD FRIGÅNG ENL. 55 § KVAL, 20062007 Källa: Uppgifter om andel har beräknats utifrån de antal som Kriminalvården redovisat i årsredovisningen . Enligt beror minskningarna av frigång bl.a. på att riskbedömningarna för misskötsamhet har blivit mer strikta och att det är klienten som ansöker utan Kriminalvården som utreder och efter en samlad bedömning tar ställning till frigången. Ett annat skäl som Kriminalvården anger till att antalet klienter med frigång har minskat är införandet av möjligheten till utökad frigång, som många klienter föredrar.364 Utveckling efter övergången från § 34-placeringar till vårdvistelse Brå har i sin utvärdering av den särskilda narkotikasatsningen pekat på att det totala antalet § 34-placeringar ökade men att antalet placeringar var lägre än under större delen av 1990- talet.365 Kriminalvården har i årsredovisningen redovisat att alltfler fängelsedömda placeras i behandlings- eller familjehem i slutet av fängelsestraffet och att totalt 709 personer, vara 44 kvinnor, påbörjade vårdvistelse under 2006.366 minskade enligt Kriminalvårdens redovisning antalet påbörjade vårdvistelser till 638 personer, varav 42 kvinnor. 364Kriminalvården (2008a). 365Brå (2005a). 366Kriminalvården (2007b). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR ANTAL PÅBÖRJADE §34/VÅRDVISTELSER, 20032007 Källa: Kriminalvården, e-brev samt . Av de kvinnor som påbörjade vårdvistelse kom mer än hälften från Färingsö och en femtedel från . kom från Ljustadalen medan kom från Hinseberg och kom från Ystad.367 Som skäl till det minskade antalet vårdvistelser anger Kriminalvården bl.a. att riskbedömningarna för misskötsamhet har blivit mer strikta och att det är klienten som ansöker utan Kriminalvår- den som utreder och tar ställning till vårdvistelse efter en samlad bedömning.368 Brå konstaterar i sin utvärdering av Kriminalvårdens utslussningsreform att minskningen i antalet påbörjade vårdvistelser innebär ett trendbrott jämfört med perioden 20002006 då antalet personer som påbörjade vårdvistelse ökade något. Detta innebär att utvecklingen har gått i motsatt riktning mot den som avsåg med reformen. Inom ramen för utvärderingen av Kriminalvårdens utslussningsreform har Brå analyserat ett antal tänkbara orsaker till vad den konstaterade minskningen av antalet vårdvistelser kan ha berott på. Analyserna leder till att Brå drar följande slutsatser. -Behovet av vårdvistelse har inte minskat. -Ingen större överflyttning har skett till annan utslussning. -Mer programverksamhet eller kontraktsvård är ingen sannolik förklaring. -Förändrad målgrupp kan inte förklara minskningen. -Att anstalten tar ställning till prövning i stället för att klienten ansöker är i praktiken ingen större förändring. Den mest sannolika förklaringen är enligt Brå i stället att riskbedömningarna har varit strängare och att det är en följd av att ett av målen för Kriminalvårdens verksamhet var att minska andelen misskötta vårdvistelser genom avvikelser med 5 procentenheter.369 Även Kriminalvården drar slutsatsen att de mer strikta riskbedömningarna för misskötsamhet i viss mån kan ha inverkat hämmande på beslut om vårdvistelse.370 Huvuddelen av de intagna som beviljades vårdvistelse visade ingen misskötsamhet under vårdvistelsen. Av de kvinnor som beviljades 367Kriminalvården, e-brev . 368Kriminalvården (2008a). 369Brå (2008c). 370Kriminalvården (2008a). 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR vårdvistelse visade misskötsamhet, vilket kan jämföras av männen.371 Av de personer som togs in i anstalt var kvinnor. Brås utvärdering av utslussningsreform visar att kvinnor är något överrepresenterade i antalet vårdvistelser i förhållande till antalet intagna totalt. Av dem som beviljats vårdvistelser är kvinnor, medan kvinnor med strafftid eller mer utgör av de intagna. Enligt Brå finns det ett troligt större behov av narkomanvård hos intagna kvinnor. Av det totala antalet nyintagna narkotikamissbrukare var kvinnor. Detta är något som kan indikera att behoven av vårdvistelse är något större bland de intagna kvinnorna och att detta även fått genomslag när det gäller andelen kvinnor i förhållande till män som Kriminalvården beviljat vårdvistelse. Brå hänvisar här till Kriminalvårdens uppföljning av drogsituationen för 20052006 enligt vilken anstalterna bedömt att mer än hälften av de nyintagna kvinnorna () i anstalt var grava missbrukare jämfört av männen372 samt att det större behovet av narkomanvård bland intagna kvinnor även stöds av bl.a. en avhandling från vid universitet373 som visade att kvinnor i kriminalvården har fler ansamlade problem än män. Särskilt när det gäller missbruk, bostad och ekonomisk försörjning visade det sig att kvinnor har större och fler problem. Enligt Brå är det troligt att kvinnornas större utsatthet bidrar till att förklara den relativa övervikten av kvinnor i vårdvistelse. Enligt uppgift från Brå har det inom ramen för den genomförda utvärderingen dock inte funnits utrymme för en mer ingående bedömning av om den något högre andelen kvinnor i vårdvistelse står i proportion till de intagna kvinnornas behov.374 VÅRDVISTELSER375, ANDEL BEVILJADE PER PRÖVADE 20062007 Källa: Brå, e-brev . Kvinnor får mer sällan avslag på sin prövning. Av samtliga kvinnor som prövades för vårdvistelse fick avslag, vilket kan jämföras med av männen. I de fall som en intagen har dömts till en kort verkställighetstid kan det innebära att det blir svårare för Kriminalvården att hinna planera för och genomföra en vårdvistelse. hade av de nyintagna kvinnorna en 371Brå, e-brev . 372Kriminalvården (2007a). 373Nilsson (2002). 374Brå, möte . 375Före 2007 avses placeringar enl. 34 § KvaL. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR För de nyintagna männen var motsvarande siffra . I genomsnitt hade de kvinnor som beviljades vårdvistelse en verkställighet , vilket kan jämföras för männen. Mediantid för verkställigheten var för kvinnorna och för männen. Uppföljningen visar att det var vanligare att de intagna kvinnor som beviljades vårdvistelse 2007 hade dömts för narkotikabrott och ovanligare att de hade dömts för våldsbrott jämfört med männen. Detta är samma tendens som finns för samtliga intagna. För dem som togs in i anstalt 2006 var det vanligare bland kvinnorna () att de var dömda för narkotikabrott än bland männen (). Narkotikabrott var det vanligaste huvudbrottet bland nyintagna kvinnor 2006. I likhet med de klienter som beviljades utökad frigång fanns inga sexualbrottsdömda kvinnor med bland dem som beviljades vårdvistelse. Det bör dock noteras att antalet kvinnor som studeras är litet, vilket innebär att resultaten bör tolkas med försiktighet eftersom de inte är generaliserbara. Då även skillnader kan föreligga mellan olika år kan inte heller fördelningen av brottstyper i materialet ses som typiskt för intagna kvinnor. HUVUDBROTT SOM BEGÅTTS AV PERSONER SOM BEVILJADES Rån, även grovt Brott mot allmänhet och stat Trafikbrott, ej rattfylleri Rattfylleri, även grovt Narkotikabrott, även smugg- Källa: Brå, e-brev . till tidigare verkställigheter, fängelse inklusive skyddstillsyn, var andelen tidigare ostraffade som beviljades vårdvistelse för både män och kvinnor. Även i övrigt fanns inte några större skillnader mellan de kvinnor och män som beviljades vårdvistelse sett till tidigare verkställigheter. 376 I materialet finns ett bortfall om 42 personer då uppgift om brott saknas. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR 2008/09:RFR9 TIDIGARE VERKSTÄLLIGHETER (FÄNGELSE OCH SKYDDSTILLSYN) FÖR DEM SOM BEVILJADES VÅRDVISTELSE 2007 Källa: Brå, e-brev . Samverkan med kommunerna om vårdvistelse och utslussning har tidigare uttalat att utskottet anser att det är viktigt att den vård som en intagen genomgår fullföljs och att problemet med avslutade vårdvistelser bör lösas genom t.ex. motivationsinsatser samt ökat samarbete med kommuner och frivilligorganisationer. har även pekat på att Kriminalvården måste vara drivande när det gäller att utveckla formerna för samarbetet med de andra huvudmännen.377 Sammansatta justitie- och socialutskottet uttalade att för de klienter som påbörjar § 34-placering378 och som på grund av kort straff eller av andra anledningar inte hinner genomföra hela behandlingen före den villkorliga frigivningen är det nödvändigt med en god samverkan med kommunerna för att behandlingen inte ska avbrytas . Utskottet konstaterade vidare att om vården ska fortsätta efter den villkorliga frigivningen förutsätter detta att den intagnes hemkommun förbinder sig att betala denna del av vården genom en s.k. ansvarsförbindelse.379 Kriminalvården har fått i uppdrag av regeringen att upprätta samverkansavtal med kommunerna när det gäller bl.a. placeringar på behandlingshem samt verka för att samverkan med andra aktörer på området utvecklas. Syftet med uppdraget är att skapa förutsättningar för att i ökad utsträckning ge intagna möjlighet att få vård och behandling. har Kriminalvården för regeringen redovisat problem när det gäller att , som har huvudansvaret för behandling av narkotikamissbrukare, inte samverkar i tillräckligt hög grad. Enligt kan kommunerna ibland även ha tagit principbeslut om vårdtider och vårdmetoder som står i skarp motsättning till vetenskap och beprövad erfarenhet. Det förekommer, enligt Kriminalvården, i vissa fall att kommuner vägrar att ge vård till kriminella missbrukare över huvud taget. 2005/06:JuU33. 378Sedan 2007 ersatt med vårdvistelser. 2005/06JuSou1. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR Kriminalvården hade tecknat ramavtal med 282 vårdgivare över hela landet. Enligt har antalet vårdgivare minskat med anledning av ökade kvalitetskrav. Utbudet av behandlingshem som arbetar med de evidensbaserade metoder som rekommenderar är enligt Kriminalvården begränsat, och det finns en övervikt av vård enligt tolvstegsmodellen som ger korta och mindre kostsamma vårdinsatser.380 Samverkan med kommunerna var en av de frågor som togs upp vid uppföljningsgruppens besök vid anstalten Färingsö. Enligt anstaltspersonalen fungerar samverkan med , och ibland landstingen, allt bättre och samverkan med de större kommunerna fungerar bäst. Personalens erfarenhet är att de mindre kommunernas inriktning på arbetet inte alltid stämmer överens med vad som kan rekommenderas utifrån forskningen. Problemen i samverkan med kommunerna uppkommer enligt anstaltspersonalen när det kommer till utslussning, även om det finns exempel på anstalter och socialtjänstkontor som fungerar bra.381 Även vid uppföljningens andra anstaltsbesök har problem med utslussning och samarbetet mellan Kriminalvården och kommunernas socialtjänster tagits upp. I många fall sträcker sig behandlingen för bl.a. klienter med missbruksproblematik längre än fram till tidpunkten för villkorlig frigivning. Att genom en ansvarsförbindelse överta det ekonomiska ansvaret för dessa personer är något som kommunerna inte alltid vill göra. Vid besöket på bl.a. anstalten Ljustadalen pekade personalen på detta problem och att inställningen till ansvarsförbindelse vid en vårdvistelse varierar stort mellan olika kommuner. Detta uppges dock inte vara ett problem som har särskild bäring för intagna kvinnor, så någon skillnad mellan hur kommunerna ställer sig till ansvarsförbindelse för kvinnor respektive män finns inte. I de fall de intagna får ett nekande beslut uppmanas de att överklaga. Ett annat sätt att överbrygga dessa hinder, som bl.a. används vid Ljustadalen, är en modell där anstalten föreslår de kommuner som är tveksamma till att skriva på en ansvarsförbindelse för en vårdvistelse avseende att börja med en månad för att sedan förlänga tiden om vårdvistelsen fungerar bra. Kommunernas ekonomiska situation uppges vara en av de faktorer som försvårar arbetet med utslussning.382 Det bör här noteras att det i uppföljningen inte har ingått att undersöka vilka insatser som görs inom respektive kommun för att främja utslussning av intagna kvinnor. Ett halvvägshus drivs av Kriminalvården, men tjänsten kan även upphandlas av extern aktör. Inrättningen kan antingen vara placerad mitt i ett samhälle 380Kriminalvårdens särskilda narkotikasatsning 20022007, slutredovisning . 381Uppföljningsgruppens studiebesök vid kvinnoanstalten , . 382Ljustadalen, intervju . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR eller i anslutning till ett anstaltsområde. finns det inga halvvägshus för kvinnor. För män finns det tre halvvägshus: Björka i med 16 platser, kyrkogata i med 8 platser och Cornelielund i med 10 platser. Halvvägshusen kan ha olika huvudmän, och Kriminalvården är huvudman för halvvägshuset i , medan Skyddsvärnet är huvudman för halvvägshusen i och . Enligt Brås utvärdering av utslussningsreform beviljades totalt 24 personer vistelse i halvvägshus . Ytterligare 4 personer prövades men fick avslag. En av de personer som prövades för halvvägshus och fick avslag var kvinna. I knappt hälften av de fall som prövades var den intagne dömd för grova narkotikabrott och narkotikasmuggling som huvudbrott. Ett par personer var dömda för sexualbrott medan de övriga var dömda för olika vålds- och tillgreppsbrott som huvudbrott. I likhet med dem som prövades för utökad frigång hade majoriteten () av de prövade för halvvägshus inte tidigare blivit dömda som föregick nuvarande verkställighet.383 Brå konstaterar i sin utvärdering av utslussningsreformen att antalet prövade för halvvägshus har varit få och att alla tre halvvägshusen haft kapacitet att ta emot fler boende. Brå pekar ut ett antal olika orsaker som tycks ha bidragit till att prövningarna till halvvägshus har varit få , bl.a. nämns olika typer av informationssvårigheter, att målgruppen är begränsad och något oklar samt att skillnaderna mellan öppna anstalter och halvvägshus uppfattas som små av intagna. uppgick den genomsnittliga utslussningstiden för de boende på halvvägshus . Spridningen var dock stor och varierade från i några fall en månad till i ett av fallen . avbröts i ett fall boendet i halvvägshus på grund av grov misskötsamhet (positivt urinprov). Den boende fick i detta fall återvända till anstalten efter att ha förlorat sin halvvägshusplats. Det finns som sagts inte något halvvägshus för kvinnor. Ett skäl till detta som har framförts i intervjuer med Kriminalvården är att det är för få kvinnor som skulle kunna ha användning av vistelse vid halvvägshus för att det ska vara möjligt att inrätta ett sådant. uppger samtliga av de nuvarande halvvägshusen att de har en beredskap för att kunna ta emot kvinnor. Vid ett besök på Björka halvvägshus i pekade personalen på att det med vissa anpassningar och ombyggnader skulle vara möjligt att ta emot både kvinnor och män i fortsättningen.384 I stället för halvvägshus har Kriminalvården tillämpat andra lösningar för placering av kvinnor. Enligt används för kvinnor som skulle kunna vara kvalificerade för halvvägshus lösningar med vårdvistelseplatser, ofta familjehemsplaceringar, som sägs påminna om halvvägshus. påbörjade en intagen vid Färingsöanstalten en vistelse i ett boende som kan jämställas med halvvägshus. Boendet drivs i Livskrafts regi. 383Brå (2008c). 384Besök vid Björka halvvägshus, . 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR I den undersökning av utslussningsåtgärder som har genomfört har inte ingått att undersöka hur de halvvägshusliknande placeringar som Kriminalvården uppger att de använder som lösning på det problemet har fungerat. Enligt Brottsförebyggande rådets bedömning är det, bl.a. mot bakgrund av att det har varit svårt att fylla de halvvägshus för män som finns, svårt att tänka sig att det finns underlag för halvvägshus med inriktning mot kvinnor. Genom reformering av utslussningsåtgärder ersatte utökad frigång s.k. IÖV-utslussning. Förändringen innebär att målgruppen för utökad frigång utvidgats så att intagna personer med 6 upp till 18 månaders verkställighet kan bli föremål för prövning. Intagna som beviljades utökad frigång I Kriminalvårdens register finns totalt 928 beslut om utökad frigång. Under handläggningen avskrevs totalt 131 av dessa. Enligt Brå var den vanligaste orsaken till avskrivning att klienten återtog sin ansökan. Andelen prövningar som avskrevs för kvinnor uppgick till , vilket är något högre än för männen där avskrevs. Av de 797 prövningar som återstod avsåg 41 kvinnor och 756 män. Enligt statistik från Brå beviljades totalt 32 kvinnor och 571 män utevistelse genom utökad frigång, se tabell nedan. UTÖKAD FRIGÅNG, ANDEL BEVILJADE PER SÖKANDE 2007 Källa: Brå, e-brev . För utslussningsåtgärden utökad frigång uppgick kvinnornas andel av det totala antalet prövade och beviljade för utökad frigång till . Med utgångspunkt i att kvinnornas andel av den totala anstaltspopulationen med en strafftid eller mer är innebär det att kvinnornas andel för utökad frigång ligger i paritet med kvinnornas andel. Andelen kvinnor av dem som prövades och fick avslag uppgick till medan andelen män uppgick till , någon signifikant skillnad förelåg därmed inte mellan könen. Den genomsnittliga åldern för dem som beviljades utökad frigång var för kvinnorna och för männen. Att antalet som prövades för utökad frigång uppgick till 797 innebär att det har skett en ökning med 295 personer innan. Enligt Brå står dock inte ökningen i antalet prövade i proportion till hur mycket 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR prövades av samtliga i målgruppen, vilket kan jämföras året innan. När det gäller hur många som beviljades utökad frigång från de olika kvinnoanstalterna visar Kriminalvårdens statistik att antalet varierar. Från Hinseberg beviljades flest antal kvinnor (13) utökad frigång, därefter kom med 9 kvinnor. Från Ljustadalen beviljades 6 kvinnor utökad frigång och från 3 kvinnor. Lägst antal hade Färingsö där endast 1 kvinna beviljades utökad frigång . Av samtliga intagna som beviljades utökad frigång avbröt (14 personer) . I samtliga fall var det män som avbröt den utökade frigången, och den vanligaste orsaken var misskötsamhet. Av tabellen nedan framgår för vilka huvudbrott de intagna som beviljades utökad frigång har dömts. Då antalet kvinnor var litet och då uppgifterna endast avser är det svårt att dra några slutsatser om det föreligger några skillnader mellan kvinnor och män som beviljades utökad frigång sett till vilket huvudbrott de hade begått före verkställigheten. HUVUDBROTT SOM BEGÅTTS AV PERSONER SOM BEVILJADES UT- ÖKAD FRIGÅNG 2007 Brott mot allmänhet och stat Källa: Brå, e-brev . När det gäller verkställighetstid för de intagna som beviljades utökad frigång avtjänade av kvinnorna verkställighetstider vilket kan jämföras av männen. Det kan här noteras att andelen intagna kvinnor som avtjänar verkställigheter eller mer är lägre än andelen intagna män. 385 Bortfall: 1 kvinna. 6 SITUATIONEN FÖR ANSTALTSINTAGNA KVINNOR VERKSTÄLLIGHETSTIDER FÖR DEM SOM BEVILJADES UTÖKAD FRI- Mer än 6 mindre än 12 Mer än 12 mindre än 24 Mer än 2 år Källa: Brå, e-brev . Enligt Brås statistik var de kvinnor som beviljades utökad frigång i högre grad än männen tidigare ostraffade. Av kvinnorna som beviljades frigång var tidigare ostraffade, vilket kan jämföras av männen. TIDIGARE VERKSTÄLLIGHETER (FÄNGELSE OCH SKYDDSTILLSYN) FÖR DEM SOM BEVILJADES UTÖKAD FRIGÅNG 2007 Källa: Brå, e-brev .