urf · GWA5URF1 · 2009-01-01 00:00:00 — Beslut om fördelningen av granskningsområden riksrevisorerna emellan och beslut om den årliga rapporten ska liksom fattas av riksrevisorerna gemensamt. Myndighetens årsredovisning, som beslutas av styrelsen, bör beslutas av riksrevisorerna gemensamt. Inom sina granskningsområden och i de enskilda granskningsärendena ska riksrevisorerna även fortsättningsvis besluta var för sig. Förslaget kan inledningsvis innebära en ökning av arbetsbördan för riksrevisorn med administrativt ansvar, vilket kan kompenseras genom ett, i förhållande till övriga riksrevisorer, mer begränsat granskningsåtagande. En viss avlastning kan även göras genom delegering av administrativa beslut till ledande tjänstemän inom myndigheten. För- och nackdelar med förslaget Ett genomförande av förslaget ger en tydligare ledningsstruktur som bör underlätta beslutsfattande och ansvarsutkrävande. Vidare erhålls en tydligare arbetsfördelning, vilket skapar förutsättningar för en enklare och effektivare organisation och ett mer samlat ledarskap. En nackdel med den föreslagna ledningsmodellen är att jämvikten mellan riksrevisorerna skulle kunna påverkas. Med de förbehåll som angetts ovan om begränsat granskningsområde, delegationsrätt och ett bibehållande av gemensamma beslut inom vissa områden, bör jämvikten mellan riksrevisorerna i granskningsverksamheten kunna upprätthållas. Det är vidare inte sannolikt att de problem som beskrivits ovan beträffande reformeringen av JO ska drabba . Inlåsningseffekterna och de inflexibla personalresurserna kan i stort hänföras till förhållanden som vuxit fram och befästs i JO:s utveckling och historia. har som ny myndighet inte samma låsningar och bör kunna organisera personalresurserna på ett effektivt sätt. Granskningsverksamheten är ofta sektorsövergripande, vilket gör det naturligt med en viss samordning och upprätthållande av viss flexibilitet över gränserna i linjeorganisationen. Förslaget om att inrätta en riksrevisor med administrativt ansvar innebär ändringar i riksdagsordningen och i instruktion. Ändringarna skulle kunna beslutas och träda i kraft , dvs. innan nästa riksrevisor tillträder . Erfarenheterna av det första riksrevisorsskiftet, som redovisats ovan, visar att den avgående riksrevisorn tappar i auktoritet och intresse mot slutet av sin mandatperiod, att ansvarsförhållandena blir oklara och att bristen på kontinuitet skadar organisationen. Det tar även för den tillträdande riksrevisorn att inrätta sig, vilket också drar kraft ur organisationen. Utredningen konstaterar att successionsprocessen skapat problem i ledningsorganisationen och i den löpande verksamheten och att skifte av riksrevisor så ofta som vartannat eller kan vara svårt att hantera. Ut- redningen har diskuterat olika alternativ för att komma till rätta med dessa problem, bl.a. möjligheten till omval av riksrevisor och en förändring av mandatperiodens längd. Det finns skäl som talar emot möjligheten att välja om en riksrevisor. Om en riksrevisor kan återväljas finns alltid en risk att hon eller han anpassar sin granskning och sitt förhållningssätt medvetet eller omedvetet på ett sätt som skulle underlätta ett omval. Om en omvalsmöjlighet infördes skulle det dessutom sannolikt medföra att omval blev mer eller mindre automatiska med tanke på riksrevisorernas starka konstitutionella ställning. Att inte välja om en riksrevisor skulle kräva mycket starka argument. Utredningen har även diskuterat mandatperiodens längd och möjligheten att förkorta denna i kombination med en omvalsmöjlighet. har två skiften av riksrevisorer ägt rum, varav det senaste . Ingen riksrevisor har ännu suttit en hel sjuårig mandatperiod. Utredningens sammanfattande slutsats är därför att det gått alltför för att nu lägga fram några förslag till ändringar i successionsprocessen. En fråga som aktualiserats under utredningsarbetet är riksrevisorernas ställning efter avslutad ämbetstid. I det ursprungliga förslaget från utgick man ifrån att de personer som kunde komma i fråga för uppdraget som riksrevisor befann sig i slutet av sin yrkeskarriär och således i de flesta fall förväntades gå i pension efter avslutat uppdrag. I de fall en riksrevisor efter avslutad ämbetstid inte går i pension utan i stället ämnar ta sig an nya arbetsuppgifter eller uppdrag kan frågan om restriktioner för detta aktualiseras. Det kan nämligen finnas en risk för att en riksrevisor som har en yrkeskarriär framför sig efter tiden som riksrevisor anpassar sin granskningsverksamhet efter möjligheterna till en framtida anställning. En riksrevisors oberoende i förhållande till granskningsobjekten ska inte kunna ifrågasättas. Ett liknande krav på oberoende gäller för ledamöter i direktion. I 3 kap. 1 § riksbankslagen finns vissa restriktioner för f.d. ledamöter i direktion. Bestämmelserna innebär att en f.d. direktionsledamot, efter det att anställningen upphört, måste ha riksbanksfullmäktiges medgivande för att få vara ledamot eller suppleant i styrelsen för en bank eller annat företag som står under tillsyn eller inneha annan anställning eller annat uppdrag som gör honom eller henne olämplig att vara direktionsledamot. Riksbanksfullmäktige har vid enstaka tillfällen beslutat om medgivande i sådana fall. I vissa stater inom EU har man försökt lösa denna fråga genom att ge riksrevisorn ett livstidsmandat eller en mandatperiod som varar fram till pension. I , där man omarbetar regelverket för riksrevisorns ställning och verksamhet, ligger ett lagförslag som kortfattat innebär att en f.d. riksrevisor (under x antal år efter avslutat uppdrag) inte får arbeta eller ta konsultuppdrag för staten eller någon annan institution som granskas av revisionsmyndigheten. I andra stater har man inga restriktioner på detta område. Under hittillsvarande verksamhet har två riksrevisorer avslutat sina uppdrag varav den ene, , återgått till en tidigare tjänst inom och den andre, , gått i pension. Utredningen konstaterar att riksrevisorernas hittillsvarande verksamhet inte gett någon anledning att ifrågasätta deras oberoende ställning i förhållande till granskningsobjekten. Mot bakgrund av detta och erfarenheterna av Riksbanksfullmäktiges beslut anser vi att det inte är aktuellt att införa några restriktioner för f.d. riksrevisorer i detta avseende. Bestämmelserna om uppgifterna för en riksrevisor och att utse en sådan med administrativt ansvar ska träda i kraft . Författningsbestämmelserna om det som ska ersätta styrelsen vid förutsätts träda i kraft . Kostnadseffekterna av utredningens förslag torde vara begränsade. Antalet ledamöter i det föreslagna blir färre än i den nuvarande styrelsen. Suppleanter kommer inte att finnas i rådet. Likaså kan antalet sammanträden antas bli färre i än i den nuvarande styrelsen. Utredningen har inte föreslagit några ändringar i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. De förändringar som kan behöva genomföras av månadsarvoden och sammanträdesarvoden får bedömas i det fortsatta lagstiftningsarbetet mot bakgrund av ersättningsnivåerna för uppdrag i övriga organ inom . Förslaget till lag om ändring i regeringsformen 12. kap. 7 § I bestämmelsen regleras ledning. Utöver de tre riksrevisorerna ska det vid finnas ett parlamentariskt råd. Rådet ska inte ha några beslutande uppgifter, utan endast fungera som ett samrådsorgan mellan och riksrevisorerna. Rådet ska följa verksamhet och verka för samråd och insyn i verksamhet. Rådet ska kontinuerligt få information om hur granskningsplanen följs och kan även yttra sig över den. Även frågor om verksamhetens inriktning, ansvarsfördelningen och organisationsfrågor bör kunna tas upp i rådet. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.7. Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen 3 kap. 8 § parlamentariska råd ska inte ha några beslutande uppgifter. Det kan därför inte göra framställningar till . Riksrevisorerna kan göra framställningar till i samma utsträckning som gällt tidigare i frågor som rör kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer. Riksrevisorerna ska till lämna den årliga rapporten samt revisionsberättelserna över årsredovisningen för staten, och Stiftelsen . Detta är en följd av att styrelsen ersätts med ett parlamentariskt råd utan beslutsbefogenheter. 3 kap. 14 b § Av 9 § lagen om revision av statlig verksamhet framgår att granskningsrapporterna över effektivitetsrevisionen ska lämnas till . tar emot rapporterna och svarar för att de lämnas vidare till regeringen. I samband med detta ska kammarkansliet underrätta berört utskott om att granskningsrapporten har lämnats. Kammarkansliet avgör vilket utskott som ska underrättas med tillämpning av reglerna om ärendefördelningen mellan utskotten i 4 kap. riksdagsordningen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.5. 2008/09:URF1 9 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Se motiveringen till 9 kap. 8 §. 4 kap. 11 § Av 9 § lagen om revision av statlig verksamhet framgår att granskningsrapporterna över effektivitetsrevisionen ska lämnas till . Av 3 kap. 14 b § riksdagsordningen framgår att dessa tas mot av kammarkansliet som lämnar dem vidare till regeringen som berört utskott informeras om rapporten. På samma sätt som vid behandlingen av frågor som gäller arbetet inom Europeiska unionen har även en minoritet i det utskott som har informerats om en rapport redan på ett tidigt stadium rätt att begära att upplysningar eller yttranden hämtas in. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.5. I bestämmelsen har endast hänvisningen till reglerna om val av ordförande och vice ordförande i ändrats till att avse val av ordförande och vice ordförande i parlamentariska råd. 8 kap. 12 § I paragrafen görs en följdändring på grund av ändringen av lagen med instruktion för och det framgår bl.a. att en av riksrevisorerna ska vara riksrevisor med administrativt ansvar samt att bestämmer vem av riksrevisorerna som ska vara detta. 8 kap. 14 § parlamentariska råd ska bestå av en riksdagsledamot från varje partigrupp, vilken motsvarar ett parti som vid valet till har fått av rösterna i hela riket. Inga suppleanter ska finnas. väljer rådet för en valperiod. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.7. 9 kap. 4 § Skälen för ändringen behandlas i avsnitt 5.7. 9 kap. 8 § I paragrafen görs endast en ändring på grund av att ersätts av parlamentariska råd. 9 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2008/09:URF1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten Regeringen ska lämna en skrivelse för varje granskning. avser att åtgärda iakttagelserna på ett likartat sätt eller med generella åtgärder och ett och samma utskott är mottagare kan det vara naturligt att sammanföra beskrivningen av åtgärderna i en och samma skrivelse. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.5. Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet Av bestämmelsen följer att granskningsrapporterna avseende effektivitetsrevisionen ska lämnas till . Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.5. Av bestämmelsen följer att riksrevisorerna ska lämna den årliga rapporten till . Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.5. Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för Av bestämmelsen framgår att en av riksrevisorerna är riksrevisor med administrativt ansvar. Vem denna är bestäms av enligt 8 kap. 12 § tredje stycket riksdagsordningen. Riksrevisorn med administrativt ansvar har beslutanderätt över verksamhetens organisation, arbetsordning, ekonomi- och personaladministrativa föreskrifter. Även beslut om myndighetens anslagsframställning fattas av riksrevisorn med administrativt ansvar. Denne är ensam beslutsfattare i administrativa och organisatoriska frågor. Inför viktiga principbeslut bör dock denne samråda med övriga riksrevisorer, chefer och medarbetare. Om riksrevisorn med administrativt ansvar är förhindrad att fatta beslut, t.ex. på grund av sjukdom, och beslutet är så brådskande att beslut inte kan avvaktas, får någon av de andra riksrevisorerna fatta beslutet. I första hand ska den som har varit riksrevisor längst tid ha rätt att i en sådan situation fatta beslut. I andra hand ska den riksrevisor som är äldst ha rätt att fatta beslutet. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.6. 2008/09:URF1 9 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR De tre riksrevisorerna ska gemensamt fatta beslut om den årliga rapporten samt om revisionsberättelserna över årsredovisningen för staten, och Stiftelsen samt årsredovisningen för . I övrigt gäller samma beslutsordning i paragrafen som gällde före ändringen av paragrafen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.6. Riksrevisorn med administrativt ansvar fattar beslut om förslag till anslag på statsbudgeten för . Det finns inget krav på att yttrande ska inhämtas från innan beslutet fattas. Dock framgår av 12 § att riksrevisorn med administrativt ansvar ska redogöra för förslaget för parlamentariska råd innan beslutet fattas. Av bestämmelsen framgår att riksrevisorn med administrativt ansvar beslutar om verksamhetens organisation, arbetsordning samt de ekonomi- och personaladministrativa föreskrifter som ska gälla för den egna verksamheten. Se även kommentaren till 2 §. I paragrafen görs en följdändring som innebär att riksrevisorn med administrativt ansvar för ordet vid sammanträde med riksrevisorerna. I paragrafen anges att parlamentariska råd följer granskningsverksamheten och verkar för samråd och insyn i verksamhet (jfr 12 kap. 7 § regeringsformen). Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.7. För att parlamentariska råd ska kunna fullgöra sina uppgifter är det av vikt att riksrevisorerna redovisar arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följs. Riksrevisorerna kan även ta upp frågor om verksamhetens inriktning, ansvarsfördelningen och organisationsfrågor med rådet. Av paragrafen framgår att riksrevisorn med administrativt ansvar ska redogöra för sitt beslut om förslag till anslag för för rådet innan han eller hon fattar beslutet. Av paragrafen framgår att riksrevisorn med administrativt ansvar ska vara ordförande i personalansvarsnämnden på samma sätt som har gällt för riksrevisorn som har haft det administrativa ledningsansvaret. 9 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2008/09:URF1 I paragrafen regleras hur arvoden och andra ersättningar för ledamöterna i parlamentariska råd ska bestämmas. Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen I paragrafen har gjorts en följdändring på grund av ändringen av 9 kap. 4 § riksdagsordningen. parlamentariska råd (avsnitt 5.7) och (båda s), () och () anför: I betänkandet föreslås inrättande av ett parlamentariskt råd vid bestående av en ledamot från varje partigrupp i . Mot bakgrund av de stora skillnaderna mellan partierna när det gäller stödet från väljarna och antalet mandat i anser vi att det hade varit en bättre och mer logisk ordning med en mer proportionell fördelning av platserna. Förutsättningarna för att kunna vidarebefordra information och synpunkter till och från den eller de största partigrupperna skulle då förbättras. Vi anser att utredningen borde ha förordat en ordning som innebär att det största eller de största partierna får två ledamöter i rådet. (avsnitt 4.5) och myndighetens ledning (avsnitt 6.6) () anför: Det är betydelsefullt att institutionella reformer av den typ som föreslås i detta betänkande samlar breda parlamentariska majoriteter. Utifrån detta perspektiv finner jag de här föreslagna åtgärderna godtagbara. Jag vill dock markera att det hade varit önskvärt med en delvis annan inriktning på ett par punkter. En revisionsnämnd, som diskuteras i betänkandet, hade varit önskvärd. Det är bra med en förstärkt ledningsfunktion på enligt förslaget. Det hade emellertid varit mera fördelaktigt om själva valet av riksrevisor med administrativt ansvar skett på liknande sätt som utseende av chefs-JO. Med den föreslagna ordningen väljs en av de befintliga, valda riksrevisorerna till riksrevisor med administrativt ansvar. Chefs-JO rekryteras i praxis utifrån just den befattningen även om det är möjligt att välja en av de redan valda JO. En annan ordning med kortare mandatperioder och möjlighet till omval för riksrevisorerna skulle kunna ge bättre förutsättningar och flexibilitet för en god rekrytering av den administrativt ansvarige. Förslag till lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 12 kap. 7 § regeringsformen ska ha följande lydelse. är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Närmare bestämmelser om finns i riksdagsordningen och i annan lag. Enligt vad som föreskrivs i sådan lag kan granskning avse också annan än statlig verk- leds av tre riksre- leds av tre riksre- visorer, som väljs av . visorer, som väljs av . digt med beaktande av de bestäm- digt med beaktande av de bestäm- melser som finns i lag, vad som skall melser som finns i lag, vad som ska och var för sig hur granskningen och var för sig hur granskningen ska skall bedrivas och om slutsatserna av bedrivas och om slutsatserna av sin Vid myndigheten finns också en styrelse, som utses av . Styrelsens uppgift är att följa råd, som väljs av . granskningsverksamheten, lämna de uppgift är att följa granskningsverk- förslag och redogörelser till riksda- samheten och verka för samråd och gen som riksrevisorernas gransk- insyn i verksamhet. telser ger anledning till samt att besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. får skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att tilläggsbestämmelsen 8.14.1 ska upphävas, dels att 3 kap. 8 §, 4 kap. 11 §, 8 kap. 12 §, 8 kap. 14 §, 9 kap. 3 § och 9 kap. 8 § samt tilläggsbestämmelserna 3.8.5, 4.6.1 och 7.13.1 ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 14 b §, av följande lydelse. och direktionen i , Riks- och direktionen i , Riks- dagens ombudsmän, styrelsen i dagens ombudsmän samt riksreviso- rerna får göra framställningar hos får göra framställningar hos riksda- i frågor som rör organets gen i frågor som rör organets kom- kompetens, organisation, personal får föreskriva att riks- får föreskriva att riks- dagsstyrelsen, fullmäktige och direk- dagsstyrelsen, fullmäktige och direk- ombudsmän och styrelsen i Riksrevi- ombudsmän även i andra fall får sionen även i andra fall får göra göra framställningar hos . Särskilda bestämmelser om redogörelser till från ett riksdagsorgan finns i lag. Vad som sägs i första stycket gäller också var och en av riksrevisorerna i . Ytterligare föreskrifter om sådana framställningar finns i lagen (2002:1023) med instruktion för . Riksrevisorerna lämnar till riks- anledning av riksrevisorernas beslut årliga rapporten samt revisionsberät- effektivitetsrevisionen och den årliga na över årsredovisningen för staten, 6. och myndigheter i övrigt utom ,7. länsförvaltningen och rikets administrativa indelning,8. den kommunala självstyrelsen samt9. medgivande från att väcka talan mot en riksdagsledamot eller att ingripa i en ledamots personliga frihet.Konstitutionsutskottet ska bereda ärenden om1. lagstiftning i konstitutionella och allmänt förvaltningsrättsliga ämnen,2. lagstiftning om radio, television och film,3. yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet,4. press- och partistöd,5. , såvitt avser val av riksrevisor, skiljande av riksrevisor från uppdraget och åtal mot riksrevisor, Kammarkansliet lämnar riksrevisorernas granskningsrapporter över effektivitetsrevisionen samt riksrevisorernas årliga rapport till regeringen. Kammarkansliet meddelar utskotten om rapporterna. 1. lagstiftning i konstitutionella och allmänt förvaltningsrättsliga ämnen, 2. lagstiftning om radio, television och film, 3. yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet, 4. press- och partistöd, , såvitt avser val av riksrevisor, skiljande av riksrevisor från uppdraget, åtal mot riksrevisor och åtal mot ledamot av myndighetens styrelse, 6. och myndigheter i övrigt utom , 7. länsförvaltningen och rikets administrativa indelning, 8. den kommunala självstyrelsen samt 9. medgivande från att väcka talan mot en riksdagsledamot eller att ingripa i en ledamots personliga frihet. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 1 bereds av . En statlig myndighet skall lämna En statlig myndighet ska lämna upplysningar och avge yttrande, då upplysningar och avge yttrande, då ett utskott begär det, om inte annat ett utskott begär det, om inte annat följer av 13 § tredje stycket. följer av 13 § tredje stycket. skyldighet har dock regeringen en- endast i fråga om arbetet inom Euro- dast i fråga om arbetet inom Europe- peiska unionen på utskottets ämnes- iska unionen på utskottets ämnesom- En myndighet som inte En myndighet som inte lyder lyder under får hänskjuta under får hänskjuta en en begäran från ett utskott till reger- begäran från ett utskott till regering- ingen för avgörande. en för avgörande. Om minst fem av ledamöterna i ett Om minst fem av ledamöterna i ett utskott vid behandlingen av ett ären- utskott vid behandlingen av ett ären- de begär det, skall utskottet inhämta de begär det, ska utskottet inhämta upplysningar eller ett yttrande enligt upplysningar eller ett yttrande enligt om en sådan begäran framställts utan om en sådan begäran framställts utan samband med behandlingen av ett samband med behandlingen av ett ärende, om frågan gäller arbetet ärende, om frågan gäller arbetet inom Europeiska unionen. inom Europeiska unionen eller riks- får avslå en begäran om upplysning- ar eller ett yttrande, om den fram- ställts vid behandlingen av ett ärende tet får avslå en begäran om upplys- och utskottet finner att den begärda ningar eller ett yttrande, om den framställts vid behandlingen av ett behandling så att avsevärt men skul- ärende och utskottet finner att den Utskottet skall i så fall i sitt betänkande redovisa skälen ärendets behandling så att avsevärt till att begäran har avslagits. men skulle uppkomma. i så fall i sitt betänkande redovisa skälen till att begäran har avslagits. får inte avge förklaring att 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen inte är tillämpligt i fråga om ett visst lagförslag, utan att Lagrådet har yttrat sig. Föreskrifter om val av ordförande Föreskrifter om val av ordförande och vice ordförande finns för och vice ordförande finns för i 3 kap. 11 § i 3 kap. 11 § regeringsformen och 8 kap. 2 § regeringsformen och 8 kap. 2 § denna lag, för Statsrådsarvodes- denna lag, för Statsrådsarvodes- nämnden i 8 kap. 4 § denna lag, för nämnden i 8 kap. 4 §, för Nämnden i 8 kap. 5 §, för 5 §, för parlamenta- styrelse i 8 kap. 14 § och för Riks- riska råd i 8 kap. 14 § och för Riks- dagens överklagandenämnd i 9 kap. dagens överklagandenämnd i 9 kap. 5 § denna lag. 5 § denna lag. skall enligt 12 kap. 7 § ska enligt 12 kap. 7 § regeringsformen välja tre riksreviso- regeringsformen välja tre riksreviso- Riksrevisorerna väljs var för sig. Riksrevisorerna väljs var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas Vid val med slutna sedlar tillämpas förfarandet i 1 § andra stycket. förfarandet i 1 § andra stycket. av riksrevisor gäller från valet eller av riksrevisor gäller från valet eller den senare tidpunkt som den senare tidpunkt som bestämmer till dess att nytt val har bestämmer till dess att nytt val har genomförts under sjunde året däref- genomförts under sjunde året däref- ter och den då valde har tillträtt ter och den då valde har tillträtt aldrig gälla längre än till utgången aldrig gälla längre än till utgången av detta år. En riksrevisor kan inte av detta år. En riksrevisor kan inte En av riksrevisorerna skall svara En av riksrevisorerna ska vara riksrevisor med administrativt an- svar och svara för myndighetens av riksrevisorerna som skall ha som ska ha denna uppgift. En riksrevisor får inte vara i konkurs, underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . En riksrevisor får inte heller