urf · GWA5URF2 · 2009-01-01 00:00:00 — En hänvisning införs till bestämmelsen i 10 kap. 6 § enligt vilken KU får i uppgift att följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Tilläggsbestämmelserna 4.6.2 och 5.12.1 I Lissabonfördraget försvinner beteckningen Europeiska gemenskapen och ersätts med Europeiska unionen. Detta bör medföra att beteckningen på utgiftsområde 27 ändras till Avgiften till Europeiska unionen. 1 § Information från Europeiska unionen Paragrafen är ny. () anser utredningen att RO bör innehålla en paragraf där det anges att får information om arbetet i Europeiska unionen från unionens institutioner i enlighet med fördragen och de till fördragen hörande protokollen. Till skillnad från RDK anser utredningen inte att RO behöver redovisa vilka dokument som de nationella parlamenten ska erhålla. En sådan redovisning skulle visserligen göra RO mer informativ men skulle inte tillföra något nytt i sak. Dessutom blir en bestämmelse som fullständigt redovisar informationen från EU mycket omfattande. Utredningen har upprättat en lista över denna information (se bilaga 2). 2 § Regeringens skyldighet att informera om EU-arbetet Paragrafen ändrar nummer från 10 kap. 1 § till 10 kap. 2 §. I övrigt görs ingen ändring av paragrafen. 3 § Regeringens skyldighet att informera om sin syn på dokument från Europeiska unionen Paragrafen ändrar nummer från 10 kap. 2 § till 10 kap. 3 §. Ändringarna i övrigt har motiverats på s. 49. 4 § Utskottens arbete med EU-frågor Paragrafen ändrar nummer från 10 kap. 3 § till 10 kap. 4 §. I övrigt görs inga ändringar av paragrafen. 5 § Behandlingen av EU-dokument Paragrafen ändrar nummer från 10 kap. 4 § till 10 kap. 5 §. Bestämmelsen tar sikte på behandlingen av andra dokument från EU än utkast till lagstiftningsakter. Utkasten till lagstiftningsakter ska underkastas subsidiaritetskontroll enligt nästföljande paragraf. Möjligheten till behandling av övriga dokument efter beslut av talmannen enligt denna paragraf utsträcks genom Lissabonfördraget till nya dokument, som framhållits i den allmänna motiveringen (s. 48 f.). Ändringarna i paragrafen är av formellt slag. Paragrafen är ny. Motivering för paragrafen lämnas på s. 42 f. Uttrycket i första stycket ska inte uppfattas som liktydigt med kammaren. I vilka fall kammaren ska pröva subsidiaritetsfrågan framgår av fjärde stycket. I övriga fall avgör ett utskott. Utkasten till lagstiftningsakter omfattas av RO:s beredningstvång (4 kap. 1 §) och principiella förbud mot delning av ärenden mellan utskott (4 kap. 7 §). Utskottshänvisning ska ske enligt ärendefördelningsreglerna i 4 kap. 4 6 §§. Samarbete kan ske mellan utskotten genom att det beredande utskottet inhämtar yttrande från ett eller flera andra utskott eller genom beredning i sammansatt utskott (4 kap. 8 §). I den allmänna motiveringen (s. 44) har utredningen angett skäl till att regeringen ska informera ett utskott om sin bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i ett visst fall, om utskottet begär det. Informationen kan lämnas skriftligen och/eller muntligen av ett statsråd eller en statssekreterare, undantagsvis av en annan tjänsteman från berört departement i . Ett utskott kan inte på egen hand fatta beslut om att avge ett motiverat yttrande på vägnar. Redan en utskottsminoritet har rätt att få frågan prövad i kammaren. Detta har motiverats på s. 45. Utredningen anser att ett utskottsförslag om att avge ett motiverat yttrande ska i likhet med vad som är fallet med yttranden över andra EU-dokument enligt 5 § benämnas utlå- Beslut att inte avge utlåtande meddelas kammaren genom protokollsutdrag. Vid utskottets beslut, antingen det är fråga om att avge ett utlåtande eller ett protokollsutdrag till kammaren, gäller reglerna om omröstning, reservationsrätt och särskilt yttrande (4 kap. 1516 §§ RO). När kammaren beslutar om ett utlåtande är bestämmelserna om återförvisning och hänvisning till annat utskott tillämpliga (4 kap. 10 § RO). Likaså tillämpas reglerna om anmälan och bordläggning (5 kap. 1 §), om tillåtna yrkanden (3 §) och om avgörande av ärenden (47 §§). Om kammaren mottagit ett protokollsutdrag från ett utskott eller själv inte beslutar att avge något motiverat yttrande, avgår ingen skrivelse till unionsinstitutionerna. I den allmänna motiveringen (s. 44) har utredningen angett skäl till att KU ska följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och rapportera sina iakttagelser till kammaren i ett utlåtande. Kammarens beslut kan inte bli annat än att lägga utlåtandet till handlingarna. 7 § Ledamöter i konvent för fördragsändringar inom Europeiska unionen Paragrafen är ny. Utredningens ställningstagande motiveras på s. 46 f. 8 § Godkännande av vissa initiativ från Europeiska unionen Paragrafen är ny. Utredningens ställningstagande motiveras på s. 47 f. Initiativen omfattas av RO:s beredningstvång (4 kap. 1 §) och principiella förbud mot delning av ärenden mellan utskott (4 kap. 7 §). Utskottshänvisning ska ske enligt ärendefördelningsreglerna i 4 kap. 46 §§. Samarbete kan ske mellan utskotten genom att det beredande utskottet inhämtar yttrande från ett eller flera andra utskott eller genom beredning i sammansatt utskott (4 kap. 8 §). Utskottet ska inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Ett utskottets förslag till ställningstagande ska i likhet med vad som är fallet med yttranden över andra EU-dokument benämnas utlåtande. Vid utskottets beslut gäller reglerna om omröstning, reservationsrätt och särskilt yttrande (4 kap. 1516 §§ RO). När kammaren beslutar om ett utlåtande är bestämmelserna om återförvisning och hänvisning till annat utskott tillämpliga (4 kap. 10 § RO). Likaså tillämpas reglerna om anmälan och bordläggning (5 kap. 1 §), om tillåtna yrkanden (3 §) och om avgörande av ärenden (47 §§). Eftersom endast två beslut är möjliga godkännande eller avslag på initiativet innebär ett förkastande av utskottets förslag till beslut att det motsatta beslutet fattats. Om kammaren beslutar att godkänna initiativet avgår ingen skrivelse till den berörda unionsinstitutionen. Bestämmelsen har fått denna utformning eftersom inte råder för lagens ikraftträdande om den ska sammanfalla med dagen för fördragets ikraftträdande. är det inte möjligt att bedöma när fördra- get träder i kraft. Men det är givetvis möjligt att det går att göra vid utskottsbehandlingen och att den föreslagna bestämmelsen då kan ersättas med en bestämd dag. Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen1 dels att nuvarande 10 kap. 14 och 59 §§ samt tilläggsbestämmelserna 10.5.1 och 10.7.14 ska betecknas 10 kap. 25 och 913 §§ respektive 10.9.1 och 10.11.14, dels att 3 kap. 14 a § och 4 kap. 4 § samt tilläggsbestämmelserna 2.7.1, 4.6.2 och 5.12.1 samt rubriken närmast före 10 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att nya 10 kap. 3 och 5 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 10 kap. 1, 68 §§, av följande lydelse. Yrkande om folkomröstning i en Yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, förslag till ny stats- grundlagsfråga, förslag till ny stats- minister eller yrkande om misstroen- minister eller yrkande om misstroen- deförklaring förs upp som första deförklaring förs upp som första punkt på föredragningslistan. punkt på föredragningslistan. finns mer än ett sådant ärende, tas de finns mer än ett sådant ärende, tas de upp i den ordning de nu har angetts. upp i den ordning de nu har angetts. övrigt tas ärendena upp i följande övrigt tas ärendena upp i följande ordning, om inte talmannen bestäm- ordning, om inte talmannen bestäm- 1. val, 1. val, 2. propositioner samt skrivelser 3. framställningar och redogörelser 3. framställningar och redogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, från andra riksdagsorgan än utskott, 4. motioner, 4. motioner, EU-dokument som avses i 10 kap. EU-dokument som avses i 10 kap. 56 och 8 §§, 6. utskottsbetänkanden och utlåtan- 6. utskottsbetänkanden och utlåtan- den som avses i 10 kap. 4 § i den den som avses i 10 kap. 56 och 8 §§ ordning utskotten anges i tilläggsbe- i den ordning utskotten anges i Grön- och vitböcker som skall till- Grön- och vitböcker som överläm- nas till ska behandlas av riks- om de nationella parlamentens roll i dagen enligt bestämmelserna i 10 kap. Europeiska unionen skall behandlas Detsamma gäller i fråga om de 1 Riksdagsordningen omtryckt 2007:726. BILAGA 1 FÖRSLAG TILL LAG OM ÄNDRING I RIKSDAGSORDNINGEN av enligt bestämmelserna i 10 kap. 4 §. Detsamma gäller i fråga om de andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för förslag från Europeiska gemenskapernas kommission, som talmannen efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämmer skall behandlas på detta sätt. andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för utkast till lagstiftningsakter, som talmannen efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämmer ska behandlas på detta sätt. ska på det sätt som anges i 10 kap. 6 § pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. ska på det sätt som anges i 10 kap. 8 § godkänna eller avslå ett initiativ från att besluta om ett bemyndigande för rådet att ändra beslutsordningen på ett visst område eller i ett visst fall från enhällighet till kvalificerad majoritet eller från ett särskilt lagstiftningsförfarande till det ordinarie lagstiftningsförfarandet. ska också på samma sätt godkänna eller avslå ett förslag från Europeiska kommissionen att ange vilka aspekter av familjerätten som har gränsöverskridande följder och som kan bli föremål för lagstiftningsakter som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. ärenden som rör grundlagarna och ärenden som rör grundlagarna och finns också i 2 kap. 12 §, 8 kap. 15 § också i 2 kap. 12 §, 8 kap. 15 § och och 12 kap. 1 § regeringsformen 12 kap. 1 § regeringsformen samt i samt i 2 kap. 9 §, 3 kap. 14 §, 4 kap. 2 kap. 9 §, 3 kap. 14 §, 4 kap. 11 §, 11 §, 6 kap. 1 och 4 §§, 8 kap. 11 6 kap. 1 och 4 §§, 8 kap. 11 och 13 och 13 §§, 9 kap. 8 § samt tilläggs- §§, 9 kap. 8 § och 10 kap. 6 § samt bestämmelserna 4.6.1, 5.4.1, 8.4.1, 8.5.1, 8.11.1, 8.11.2 och 8.12.1 8.4.1, 8.5.1, 8.11.1, 8.11.2 och 8.12.1 ska bereda ärenden om1. penning-, kredit-, valuta- och statsskuldspolitiken,2. kredit- och fondväsendet,3. det affärsmässiga försäkringsväsendet,4. i den mån ärendena inte tillhör beredning,5. den kommunala ekonomin,6. statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering,7. statens egendom och upphandling i allmänhet,8. förvaltningsekonomiska frågor i övrigt som inte rör enbart ett visst ämnesområde samt9. budgettekniska frågor.Utskottet ska även granska beräkningen av statens inkomster och sammanställa statsbudgeten.Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. samt 27 Avgiften till Europeiska unionen bereds av finansutskottet. FÖRSLAG TILL LAG OM ÄNDRING I RIKSDAGSORDNINGEN BILAGA 1 4.6.2 skall bereda ären- 1. penning-, kredit-, valuta- och statsskuldspolitiken, 2. kredit- och fondväsendet, 3. det affärsmässiga försäkringsväsendet, i den mån ärendena inte tillhör beredning, 5. den kommunala ekonomin, 6. statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, 7. statens egendom och upphandling i allmänhet, 8. förvaltningsekonomiska frågor i övrigt som inte rör enbart ett visst ämnesområde samt 9. budgettekniska frågor. Utskottet skall även granska beräkningen av statens inkomster och sammanställa statsbudgeten. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. samt 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen bereds av finansutskottet. Statsutgifterna ska hänföras till föl- Statsutgifterna ska hänföras till föl- jande utgiftsområden: 1 Rikets sty- jande utgiftsområden: 1 Rikets sty- relse, 2 Samhällsekonomi och finans- relse, 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning, 3 Skatt, tull och exeku- förvaltning, 3 Skatt, tull och exeku- tion, 4 Rättsväsendet, 5 Internationell tion, 4 Rättsväsendet, 5 Internationell samverkan, 6 Försvar och samhällets samverkan, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 7 Internationellt bi- krisberedskap, 7 Internationellt bi- stånd, 8 Migration, 9 Hälsovård, stånd, 8 Migration, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Eko- sjukvård och social omsorg, 10 Eko- nomisk trygghet vid sjukdom och nomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygg- vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygg- het för familjer och barn, 13 Integra- het för familjer och barn, 13 Integra- 2 Senaste lydelse 2008:757. BILAGA 1 FÖRSLAG TILL LAG OM ÄNDRING I RIKSDAGSORDNINGEN tion och jämställdhet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, 19 Regional tillväxt, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommunikationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen. tion och jämställdhet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, 19 Regional tillväxt, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommunikationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska unionen. Regeringens skyldighet att informera om sin syn på kommissionens förslag Regeringen skall informera om sin syn på de förslag från Europeiska gemenskapernas kommission som regeringen bedömer som betydelsefulla. Information från Europeiska unionen får skriftlig information om arbetet i Europeiska unionen från unionens institutioner i enlighet med fördragen och de till fördragen hörande protokollen. Regeringens skyldighet att informera om sin syn på dokument från Europeiska unionen Regeringen ska informera om sin syn på de dokument som Europeiska unionens institutioner överlämnat till och som regeringen bedömer som betydelsefulla. På det sätt som anges i denna paragraf skall behandla de grönböcker och vitböcker som skall tillställas enligt protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Talmannen får efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämma att även andra dokument från Europeiska unionen, med undantag På det sätt som anges i denna paragraf ska behandla de grönböcker och vitböcker som överlämnas till . Talmannen får efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämma att även andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för utkast till lagstiftningsakter, ska behandlas på samma sätt. FÖRSLAG TILL LAG OM ÄNDRING I RIKSDAGSORDNINGEN BILAGA 1 för förslag från Europeiska gemenskapernas kommission, skall behandlas på samma sätt. Kammaren skall med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för granskning hänvisa ett sådant dokument till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets granskning av dokumentet är 4 kap. 8 § tillämplig. Utskotten skall inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet skall redovisa sin granskning i ett utlåtande till kammaren. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren ska med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för granskning hänvisa ett sådant dokument till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets granskning av dokumentet är 4 kap. 8 § tillämplig. Utskotten ska inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet ska redovisa sin granskning i ett utlåtande till kammaren. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Beträffande regeringens och andra statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar i EU-frågor till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. ska pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Kammaren ska med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för prövning hänvisa ett utkast till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets prövning är 4 kap. 8 § tillämplig. Regeringen ska från den dag då utskottet begär det informera om sin bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i det aktuella utkastet. Om minst fem ledamöter av utskottet anser att utkastet strider mot subsidiaritetsprincipen ska utskottet avge ett utlåtande till kammaren med förslag om att ska avge ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. I annat fall ska utskottet anmäla genom protokollsutdrag till kammaren att utkastet inte strider BILAGA 1 FÖRSLAG TILL LAG OM ÄNDRING I RIKSDAGSORDNINGEN Vid utskottets beslut om utlåtande är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med pen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. Ledamöter i konvent för fördrags- ändringar inom Europeiska unio- Kammaren ska inom sig välja le- damöter och suppleanter för dessa ledamöter i konvent som inrättas för inom Europeiska unionen. som ett konvent arbetar ska riksda- gen efter riksdagsvalet förrätta ett nytt val av ledamöter och suppleanter i konventet. Vid valet tillämpas i övrigt bestämmelserna i 7 kap. 25 och 7 §§ samt för suppleanternas tjänstgöring 7 kap. 9 §. Konventsledamöter kan lämna information om konventets arbete vid sammanträden med kammaren. Godkännande av vissa initiativ från ska godkänna eller avslå ett initiativ från att besluta om ett bemyndigande för rådet att ändra beslutsordningen på ett visst område eller i ett visst fall från enhällighet till kvalificerad majoritet eller från ett särskilt lagstiftningsförfarande till det ordinarie lagstiftningsförfarandet. ska också godkänna eller avslå ett förslag från Europeiska kommissionen att ange vilka aspekter av famil- FÖRSLAG TILL LAG OM ÄNDRING I RIKSDAGSORDNINGEN BILAGA 1 jerätten som har gränsöverskridande följder och som kan bli föremål för lagstiftningsakter som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Kammaren ska med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ hänvisa ett initiativ till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets behandling är 4 kap. 8 § tillämplig. Utskotten ska inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet ska redovisa sitt förslag till beslut i ett utlåtande till kammaren. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Information från EU:s institutioner m.m. till de nationella parlamenten Här följer en sammanställning av den information som EU:s institutioner och medlemsstaterna är skyldiga att lämna de nationella parlamenten enligt fördragen. -utkast och ändrade utkast till lagstiftningsakter (prot. 1 art. 2, prot. 2 art. 4), -lagstiftningsresolutioner (prot. 2 art. 4). - initiativ till förenklade förändringsförfaranden (FEU art. 48.7, prot. 1 art. 6). -utkast och ändrade utkast till lagstiftningsakter som kommer från en grupp medlemsstater, domstolen, eller Europeiska investeringsbanken (prot. 1 art. 2, prot. 2 art. 4), -dagordningarna för och resultaten av rådets möten, inklusive protokollen från de möten då rådet diskuterar utkast till lagstiftningsakter (prot. 1 art. 5), -ståndpunkter i lagstiftningsförfarandet (prot. 2 art. 4), -information om det operativa samarbetet i frågor som rör den inre säkerheten (FEUF art. 71), -utkast till fördragsändringar (FEU art. 48.2), -ansökningar om anslutning till unionen (FEU art. 49). -samrådsdokument (grönböcker, vitböcker och meddelanden; prot. 1 art. 1), -det årliga lagstiftningsprogrammet (prot. 1 art. 1), -alla andra instrument för lagstiftningsprogram eller politisk strategi (prot. 1 art. 1), -utkast och ändrade utkast till lagstiftningsakter (prot. 1 art. 2, prot. 2 art. 4), -rapport om tillämpningen av artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (prot. 2 art. 9), -förslag som anger vilka aspekter av familjerätten som har överskridande följder och som kan bli föremål för akter som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (FEUF art. 81). - årsrapporten (prot. 1 art. 7). INFORMATION FRÅN EU:S INSTITUTIONER M.M. TILL DE NATIONELLA PARLAMENTEN BILAGA 2 Från medlemsstaterna i samarbete med kommissionen -innehållet i och resultatet av utvärderingen av hur medlemsstaternas myndigheter genomför unionens politik inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (FEUF art. 70). Arbetspromemoria 1: Kammarbehandlingen av utskottens utlåtanden m.m. Sammanfattning: Enligt riksdagsordningen ska utskotten redovisa den granskning dessa utför inom ramen för sina utlåtanden till kammaren. Vid utskottets beslut om utlåtandet har ledamöterna rätt att begära öppen omröstning inom utskottet och att till utlåtandet foga reservationer eller särskilda yttranden. Kammaren beslutar sedan om utlåtandet. Syftet med denna promemoria är att fastställa i vilken utsträckning som det förekommit avvikande meningar, reservationer bland utlåtanden samt huruvida kammarbehandlingen av dess utlåtanden (dvs. debatt och eventuella omröstningar) antyder att riksdagsledamöters synpunkter inte tagits till vara i utlåtandena. Vidare undersöks i promemorian i vilken utsträckning som s.k. subsidiaritetsgranskningar förekommer bland utlåtandena. Promemorian visar dels att debatter har hållits i 18 utlåtanden (av totalt 33 utlåtanden för granskningsperioden), dels att riksdagsledamöter inte i någon vidare utsträckning deltar i kammardebatter kring utlåtandena om de inte tillhör det beredande utskottet, dels att 9 utlåtanden har varit föremål för motivreservationer och/eller särskilda yttranden, dels att kammarens beslutsprotokoll ger vi handen att avvikelser från gängse partipolitisk fördelning under samtliga omröstningar (7 st.) med anledning av utlåtandena inte kan noteras. I promemorian fastställs vidare att utskotten i ungefär hälften (17 av 33) av utlåtandena genomför något slags subsidiaritetsgranskning eller kontroll av subsidiaritetsprincipens tilltänkta tillämpning (någon aktuell och egentlig kontroll kan oftast inte genomföras eftersom skarpa förslag till rättsakter saknas). I sitt utlåtande (2008/09:KU3) anförde bl.a. att av vad som gäller i fråga om de beslut fattar om utskottens utlåtanden över EU-dokument följer att dessa får betraktas som preliminära synpunkter av konstitutionellt oförbindande karaktär. Utskottet underströk därtill att behandling av ett utskotts utlåtande avslutas med att kammaren lägger utlåtandet till handlingarna. påminde bl.a. om att meningsyttringar i ett utlåtande dock kan ses som uttryck för rådande åsiktsförhållanden i . Ut- skottsutlåtanden och kammarbeslut kan därmed erbjuda en möjlighet för regeringen att stämma av om ståndpunkter som den har för avsikt att inta i EU-samarbetet är förankrade i . I den bemärkelsen kan riksdagsbesluten således få betydelse i den på parlamentariska principer grundade relationen mellan regering och riksdag. betonade även att ett kammarbeslut i anslutning till behandlingen av ett utlåtande inte i någon rättslig mening binder regeringen eller eller något av organ.